Провадження № 2/641/197/2026 	Справа № 641/7776/23 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
14 травня 2026 року м. Харків
Слобідський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого – судді Курганникової О.А.,
за участю секретаря судового засідання - Юрченко Д.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , 3 особа: об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку «Стандарт» про визнання права власності в порядку спадкування за законом
встановив:
Позивач звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , 3 особа: об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку «Стандарт» про визнання права власності в порядку спадкування за законом.
В обґрунтування позову зазначила, що за життя, її батько ОСОБА_3 придбав кооперативну квартиру АДРЕСА_1 , шляхом пайової участі в його будівництві через житлово-будівельний кооператив «Стандарт».
ІНФОРМАЦІЯ_1 батько - ОСОБА_3 помер.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на частину паєнагромаджень в ЖБК «Стандарт» у розмірі 2354,30 рублів (59% від вартості квартирні), яка була успадкована в рівних частках кожним із спадкоємців позивачкою та її матір`ю ОСОБА_4 . 
На час смерті батька, вона проживала та була зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 разом із своєю мамою ОСОБА_4 , яка після смерті чоловіка ОСОБА_3 стала членом кооперативу ЖБК «Стандарт», продовжувала самостійно сплачувати пайові внески, та повністю сплатила пайові внески. 

Разом з тим, після сплати в повному обсязі пайових внесків, реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_1 - не здійснювалося.
Пізніше її матір одружилась з ОСОБА_5 , змінила прізвище на « ОСОБА_6 » та ІНФОРМАЦІЯ_2 від цього шлюбу у них народилась донька ОСОБА_2 . 

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати – ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 - до одруження).
Після смерті ОСОБА_7  відкрилася спадщина на всю належну їй частку паєнагромаджень, що дорівнює 2/3 часткам квартири, які були успадковані доньками померлої позивачкою та ОСОБА_6 в рівних частках. 
Заповіти ОСОБА_3 та ОСОБА_7 за життя складені не були.

11.03.2020 року вона та відповідач ОСОБА_2 звернулись до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті їх матері ОСОБА_7 . 
Державним нотаріусом Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори постановою від 11.03.2021 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів про належність майна спадкодавцю.
У зв`язку з чим позивач вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав та просить суд визнати за нею право власності на 2/3 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 матері ОСОБА_7 . 
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 04.12.2023 року, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 03.01.2024 року задоволено клопотання представника позивача про розгляд справи в режимі відеоконференції.
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17.10.2024 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. 
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 02.04.2025 року підготовче засідання закрито та справу призначено до судового розгляду.
Позивач до судового засідання не з`явився, надав заяву в особі свого представника про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.
Представник позивача надав до канцелярії суду заяву про розгляд справи за його відсутності. 
Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явилась, повідомлена належним чином у встановленому порядку, причини не явки до суду не повідомила, відзив не надала.
Представник відповідача ХМР до судового засідання не з`явився, повідомлений належним чином у встановленому законом порядку, надав до канцелярії суду письмові пояснення в яких зазначив, що в даному випадку позивач неправильно обрав спосіб судового захисту, обрані ним спосіб захисту та позовні вимоги є передчасними, необґрунтованими та такими, що не відповідають наявним обставинам, змісту і характеру правовідносин завданням цивільного судочинства в цілому.
Представник 3 особи: об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку «Стандарт» до судового засідання не з`явився, повідомлений належним чином у встановленому законом порядку.
У відповідності до приписів ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку, юридичним особам за адрессою місцезнаходження, , що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб.
Відповідно до ч. З ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Враховуючи повторну неявку належним чином повідомлених про дату, час та місце судового засідання відповідачів які не з`явились в судове засідання без поважних причин та без повідомлення причин, не подали відзив відповідно до ст.. 280 ЦПК України , а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів при заочному розгляді справи, що відповідає положенню ст.. 280 ЦК України.
Враховуючи , неявку всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.
Судом встановлено, що відповідно до копії реєстраційного посвідчення на будинок, який належить державним, кооперативним і громадським установам, підприємствам, організаціям, Харківським міським бюро технічної інвентаризації посвідчено, що будинок, з приналежними до нього будівлями та спорудами, який розташований в АДРЕСА_2 за АДРЕСА_3 зареєстрований за ЖСК «Стандарт» та записаний в реєстрову книгу за реєстровим № 201 16.12.1976 (а.с. 21).

Згідно з рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради народних депутатів від 10.11.1982 № 456, вулиця Байрона, Комінтернівського району, перейменована в проспект Героїв Сталінграда (а.с.14).

Відповідно до довідки Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стандарт» від 07.10.2023 р. № 8/23 ОСОБА_3 1940 року народження на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 дійсно був зареєстрований та проживав за адресою АДРЕСА_4 . Разом з ним зареєстровані та проживали дружина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 та дочка ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Пайовий внесок квартири АДРЕСА_5 виплачено в повному обсязі в сумі 3992 руб. 02 коп. (три тисячі дев`ятсот дев`яносто два руб. 02 коп.) у грудні 1980 року.
Перший пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_5 у сумі 1760 руб. (одна тисяча сімсот шістдесят руб.) внесений у жовтні 1967 року, ОСОБА_3 . На момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 загальний внесок становив 2354 руб. 30 коп. (дві тисячі триста п`ятдесят чотири руб. 30 коп.)
Останній пайовий внесок був сплачений ОСОБА_10 у розмірі 115 руб. 38 коп. (сто п`ятнадцять руб. 38 коп.) у грудні 1980 року. З квітня 1971 р. до грудня 1980 року ОСОБА_4 було сплачено 1637 руб. 72 коп. (одна тисяча шістсот тридцять сім руб. 72 коп.) . 

Квартира   АДРЕСА_1 в ОСББ «Стандарт» складається з 2-х кімнат загальною площею 47,2 кв/м житлової -33.11 кв/м, знаходиться на 

АДРЕСА_6 був побудований та заселений у 1968 році (а.с.17).

З довідки про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна з перевіркоювідомостей з відкритих інформаційних ресурсів, виданої КП «Харківське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради 09.02.2021 № 1095313, вбачається відсутність реєстрації права власності на квартиру за адресою АДРЕСА_4 , в паперових носіях та в Реєстрі прав власності на нерухоме майно до 31.12.2012 (а.с. 28, 142).

Відповідно копії Свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_9 народилась ІНФОРМАЦІЯ_7 , у відомостях про батька зазначений ОСОБА_3 , у відомостях про матір ОСОБА_4 (а.с.15).

З копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 05.09.2023 р. № 00041265407 вбачається, що ОСОБА_9 30.01.1982 уклала шлюб з ОСОБА_11 (актовий запис № 97) та змінила прізвище після реєстрації шлюбу на « ОСОБА_12 » (а.с. 9,20).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (повторно) серії НОМЕР_2 (а.с. 13).

21.03.2017 року ОСОБА_1 звернулась до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_3 , (а.с. 101).

На підставі звернення позивачки 21.03.2017р. в Сьомій харківській нотаріальної конторі була заведена спадкова справа № 60407937 у спадковому реєстрі до майна померлого ОСОБА_3 (а.с. 110).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (а.с. 116 звор. сторінка).

Відповідно Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 01.12.2020, ОСОБА_7 станом на час своєї смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ,, разом із ОСОБА_2 (а.с. 131).

01.12.2020 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до Відокремленого підрозділу четвертої Харківської міської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 (а.с. 116).

На підставі звернення позивачки 01.12.2020 була заведена спадкова справа № 828П/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_7 (а.с.117-118 ).

11.03.2021 року позивачка ОСОБА_1 та відповідачка ОСОБА_2 звернулись до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори із спільною заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_7 (а.с. 133).

Постановою від 11.03.2021 державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори відмовила ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті їх матері ОСОБА_7  на квартиру за адресою АДРЕСА_4 , у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують право власності ОСОБА_7 на вказану квартиру (а.с. 137 зворот. стор.).
Відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність» (1991 року), який діяв до набрання чинності Цивільним Кодексом України, який набув чинності 01.01.2004 року, член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Громадянин, який став власником цього майна, має право розпоряджатися ним на свій розсуд: продавати, обмінювати, здавати в оренду, укладати інші угоди, не заборонені законом.
Згідно зі ст. 15 Закону України «Про власність», член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатись нею на свій розсуд - продавати, заповідати, обмінювати, в тому числі на інше жиле приміщення у будинку державного або громадського житлового фонду чи іншого ЖБК, на жилий будинок (частину будинку), що належить громадянину на праві власності і вчиняти відносно неї інші угоди, що не заборонені законом. Виходячи з цього, особа, якій відчужена членом ЖБК квартира, має переважне право на вступ до цього кооперативу.
Крім того, на зазначене звернуто увагу і в п. 5-1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» від 18.09.1987 року №9, якою роз`яснено, що судам слід мати на увазі, що згідно із ст. 15 Закону України «Про власність», член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатися нею на свій розсуд - продавати, заповідати, обмінювати, в тому числі на інше жиле приміщення у будинку державного або громадського житлового фонду чи іншого ЖБК, на жилий будинок (частину будинку), що належить громадянину на праві власності і вчиняти відносно неї інші угоди, що не заборонені законом. Виходячи з цього, особа, якій відчужена членом ЖБК квартира, має переважне право на вступ до цього кооперативу.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб.
Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Статтею 1218 ЦК України передбачено, що складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
У разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди (постанова Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі №203/4121/15-ц).
Відповідно до ст. 384 ЦК України будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю. Член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.
У ч.ч. 1, 3 ст. 12, ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина перша статті 15 ЦК України).
Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання права (пункту 1 частини другої статті 16 ЦК України).
Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (стаття 392 ЦК України).
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України).
Зі встановлених судом обставин справи слідує, що за свого життя батьки позивача дійсно набули на праві власності кооперативну квартиру за адресою АДРЕСА_4 , оскільки повністю сплатили пайові внески за неї.
Ця квартира, в силу діючого сімейного законодавства, вважалася спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_13 , згідно діючого на той час Кодексу про шлюб та сім`ю.
Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді 1/2 частини квартири, яка належала спадкодавцю. Оскільки спадкова справа не заводилася, а позивач та її матір ОСОБА_13 продовжували проживати у квартирі, слід дійти висновку, що вони прийняли спадщину шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном (ст.459 ЦК УРСР).
Тобто, з моменту відкриття спадщини після смерті батька, позивач стала власником 1/4 частки спірної квартири, а її матір ОСОБА_13 власником 3/4 часток у квартирі (1/2 як спільна сумісна власність + 1/4 в порядку спадкування).
В подальшому, у 2020 році померла і матір позивача ОСОБА_13 . Оскільки позивач вчасно звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 .
Таким чином, з моменту відкриття спадщини після смерті матері, позивач ОСОБА_1 стала власником 5/8 частини квартири за адресою АДРЕСА_4 , адже набула права в порядку спадкування і частку матері у квартирі розміром 3/8, будучи при цьому вже власником 1/4 частки, набутої після смерті батька.
Однак позивач позбавлена можливості оформити своє право власності на квартиру, адже у неї відсутній правовстановлюючий документ, який дозволяв би нотаріуса видати їй свідоцтво про право на спадщину.
Враховуючи той факт, що за свого життя батьки позивача повністю сплатили пайові внески за спірну квартиру, чим набули права приватної власності на неї, що не оспорюється жодною особою, зважаючи, що позивач є спадкоємцем за законом першої черги , яка подала заяву про прийняття спадщини, але у неї відсутній правовстановлюючий документ на квартиру, на підставі ст.392 ЦК України, спадкові права позивача слід поновити шляхом визнання за нею права власності на спірну квартиру, задовольнивши таким чином позов частково.
На підставі викладеного та керуючись ст.. ст.. 12, 81, 141, 247, 263-265, 280, 282 ЦК України, суд,-
в и р і ш и в:
Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , 3 особа: об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку «Стандарт» про визнання права власності в порядку спадкування за законом, задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 5/8 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 матері ОСОБА_7 . 

В решті задоволення позову – відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_7 .
представник позивача адвокат Яновський Вячеслав Володимирович, діє на підставі ордера на надання правничої допомоги № 1045348 від 29.03.2021 року
відповідач Харківська міська рада, код ЄДРПОУ 04059243,адреса майдан Конституції, 7, м. Харків.
відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_8 .
третя особа Об`єднання співвласників Багатоквартирного будинку «Стандарт» , код ЄДРПОУ 22672409, адреса: пр. Байрона, буд.144А, м. Харків.
Суддя О.А.Курганникова