Справа № 355/711/26 
Провадження № 2/355/896/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2026 року Баришівський районний суд Київської області
у складі: головуючого-судді Чехова С.І.
за участю секретаря Котенко Л.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк» Сапсай Андрій Павлович до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

ВСТАНОВИВ:
До суду звернувся представник позивача АТ «Універсал Банк» Сапсай А.П. з позовною заявою, у якій просить стягнути з відповідача ОСОБА_1  на користь АТ «Універсал банк» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 29 листопада 2021 року станом на 06 лютого 2026 року у розмірі 18728,74 гривень, в тому числі загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) – 18174,55 гривень, заборгованість з пені та комісії – 554,19 гривень. Крім того, позивач просить покласти на відповідача здійснені судові витрати.
Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що в жовтні 2017 року Акціонерне товариство «Універсал банк» (банк, кредитор) запустило новий проект monobank, в межах якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Після перевірки кредитної історії на платіжних картках monobank за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт.
Умови і правила обслуговування в АТ «Універсал банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank/Universal Bank, – Умови, опубліковані на офіційному сайті банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням https://www.monobank.ua/terms.
29 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 29 листопада 2021 року та, встановивши мобільний додаток monobank, отримав розрахункову карту № НОМЕР_1 . Положення Анкети-заяви передбачають, що анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту становлять договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву, відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що становлять договір, та зобов`язується виконувати його умови.
Окрім того, в Анкеті позичальник підтвердив, що усе листування щодо цього договору просить здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали, відповідно до умов договору (п. 11). Укладаючи 29 листопада 2021 року з банком договір про надання банківських послуг, клієнт ОСОБА_1 підписав власним УЕП (удосконаленим цифровим підписом) в Мобільному додатку Запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг «Monobank».
Отже, 29 листопада 2021 року між АТ «Універсал Банк» та відповідачем укладений договір, відповідно до умов якого відповідачу наданий кредит у гривні у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку в розмірі до 400 000,00 гривень, з можливістю його корегування, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 3,1 % на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом (37,2 % річних), зі сплатою збільшених відсотків за користування кредитом у розмірі 6,2 % на місяць на суму простроченої заборгованості за кредитом (74,4 % річних).
У відповідача прострочення зобов`язання зі сплати щомісячного мінімального платежу за договором становить понад 90 днів, у зв`язку з чим на підставі положення п.п. 5.16 п. 5 Розділу ІІ Умов, відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. 01 лютого 2026 року банк надіслав відповідачу повідомлення «пуш» (Push) про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідач на контакт не виходив та не вчинив жодної дії, спрямованої на погашення заборгованості, в зв`язку з чим та відповідно до п. 5.18, 5.19 кредит став у формі «на вимогу».
На підставі вищезазначеного загальний розмір заборгованості ОСОБА_1 перед АТ «Універсал банк» за договором станом на 06 лютого 2026 року становить 18728,74 гривень, в тому числі: 1. загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 18174,55 гривень; 2. загальний залишок заборгованості за відсотками – 0,00 гривень; 3. заборгованість з пені та комісії – 554,19 гривень; 4. заборгованiсть за порушення грошового зобов`язання – 0,00 гривень. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за договором, що є порушенням законних прав та інтересів АТ «Універсал банк».
Представник позивача до судового засідання не з`явився, однак у позовній заяві вказав, що позивач зазначає, що не заперечує проти заочного розгляду справи. Крім того, позивач просить покласти на відповідача здійснені судові витрати, а розгляд справи здійснити без участі представника позивача.
Відповідач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явився, однак був належно повідомлений про час, місце розгляду справи 28 квітня 2026 року о 10 годині 00 хвилин, 09 червня 2026 року о 10 годині 45 хвилин конверти з судовою повісткою, копією ухвали про відкриття провадження у справі, повернулися до суду з довідкою про причину повернення «адресат відсутній». Далі повідомлявся через оголошення на веб-сайті Судової влади України на 09 червня 2026 року о 10 годині 45 хвилин, причину неявки не повідомив, яку слід вважати неповажною. Відзиву стосовно заявлених позовних вимог надано не було.
Суд прийшов до такого висновку відповідно до п.п. 3,4 ч.8, ч. 11 ст.128 ЦПК України слід, що днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З таких підстав суд вирішив розглядати справу заочно.
Дослідивши матеріали справи у повному обсязі, суд приходить до думки про можливе часткове задоволення позовних вимог з таких підстав, а саме:
Відповідно до положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України слід, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
Згідно з положеннями ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
На підставі ч. 1, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом
Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Судом досліджено надані стороною позивача докази, а саме:
Копію паспорта відповідача ОСОБА_2 , з якої слід, що він є громадянином України.(а.с. 12).
Копію анкети-заяви до договору про надання банківських послуг від 29 листопада 2021 року, згідно з якою ОСОБА_1 звернувся до сторони позивача щодо відкриття поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту на суму, зазначену у мобільному додатку. У разі виходу з пільгового періоду, що складає 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,1 % на місяць з першого дня користування кредитом. Означена анкета-заява до договору про надання банківських послуг містить підпис ОСОБА_1 (а.с. 14).
Копію запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг «Моnоbаnк», що містить підпис ОСОБА_1 шляхом накладення ним електронного підпису за допомогою відкритого ключа, з формою підтвердження електронного документу, у якому ОСОБА_1 , підписуючи власним УЕП в Мобільному додатку це запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг «Моnоbаnк», що є невід`ємною частиною Анкети-заяви до договору: підтвердив отримання примірника договору в Мобільному додатку «mоnоbаnк»; підтвердив своє ознайомлення та згоду з умовами договору, згідно з яким буде здійснюватись відкриття та обслуговування його рахунків, розміщення ним вкладів, отримання споживчого кредиту, тощо; підтвердив укладення договору; зобов`язався виконувати умови договору; підтвердив, що інформація, передбачена ч. 2 ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» йому надана шляхом її розміщення у договорі та на офіційному сайті банку (а.с. 15-16).
Судом була досліджена копія «Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів «Моnоbаnк»|Universal Bank (далі – Умови) (а.с. 59-93).
Відповідно до п.п. 2.1. п. 2 Розділу І Умов банк відкриває клієнту поточний рахунок, операції за яким здійснюються з використанням Платіжної картки та/або мобільного додатка, випускає та надає клієнту у користування Платіжну картку, а також забезпечує здійснення розрахунків за операціями, здійсненими з використанням Платіжної картки та/або мобільного додатка, згідно умов Договору в тому числі, платіжної системи MasterСard/Visa, та відповідно до вимог чинного законодавства України, в тому числі нормативно-правових актів Національного Банку України. Номер поточного рахунку, операції за яким здійснюються з використанням електронного платіжного засобу – платіжної картки, зазначається у Анкеті-заяві. Обслуговування поточного рахунку, операції за яким здійснюються з використанням Платіжної картки, що відкривається відповідно до умов Договору, встановлюється за дебетово-кредитною схемою. Клієнт погоджується з тим, що його поточний рахунок, за яким здійснюються операції з використанням Платіжної картки, не є рахунком для виплати виключно заробітної плати та інших передбачених законом соціальних виплат і що оподаткування нарахованих процентів на зазначені виплати буде здійснюватися на загальних підставах. При цьому, облік кредитних коштів, наданих клієнту в разі встановлення Банком ліміту кредитування за заявкою Клієнта, здійснюється за відповідним активним поточним рахунком на підставі розпорядження Клієнта Банку.
П.п 2.7. пункту 2 розділу ІІ Умов передбачено, що в рамках Договору щодо банківського обслуговування Банк надає право Клієнту отримувати будь-яку або всі послуги Банку, передбачені Договором (за наявності технічної можливості у Банка надавати відповідну послугу) з урахуванням обмежень, що встановлені клієнтом, Банком, відповідною платіжною системою та чинним законодавством України, послуги надаються в мережі Банку, в мережі інших банків на території України та за її межами. Підставою для надання Банком тієї або іншої послуги є укладений між Банком та Клієнтом відповідний Договір, відповідне письмове розпорядження Клієнта, у т.ч. надане в електронній формі при обслуговуванні у Банку.
Згідно з п.п. 5.1-5.3 Розділу ІІ Умов, а саме: 5.1. ліміт кредитування та строк його дії встановлюється згідно умов зазначених в цьому Договорі. Ліміт до використання розраховується та встановлюється Банком виходячи з внутрішніх процедур Банку та зазначається Клієнту в електронному вигляді через мобільний додаток або іншим способом з використанням каналів дистанційного обслуговуванняСторони домовилися, що Банк має право, на власний розсуд, переглядати ліміт до використання в межах суми Ліміту кредитування, що зазначена в Договорі. Інформація щодо зміни ліміту до використання (новий розмір ліміту та строки уведення у дію) зазначаються Клієнту текстовим повідомленням в електронному вигляді на номер мобільного телефону Клієнта та/або у Мобільному додатку.
Клієнт шляхом розрахунку за товари та послуги та/або отримання готівкових коштів з використанням Платіжної картки після встановлення або зміни ліміту до використання, підтверджує факт згоди з встановленням ліміту до використання. Форма надання Кредиту: поновлюваний кредитний ліміт/кредитна лінія, який може бути використаний для отримання готівкових грошових коштів та/або здійснення безготівкових розрахунків за придбані товари чи послуги. (п.п. 5.4-5.5 Розділу ІІ Умов)
Як слід з п. 5.9 Розділу ІІ Умов на суму наданого кредиту Банк нараховує відсотки. Відсотки нараховуються за кожен календарний день використання кредитного ліміту за фактично витрачені в рахунок Кредиту кошти з розрахунку 365/366 календарних днів у році, за процентними ставками, зазначеними в Тарифах. Також процентна ставка за Кредитом на календарний місяць, наступний за звітним, вказується Банком у мобільному додатку. Нарахування відсотків здійснюється в останній календарний день звітного місяця.
Відповідно до п. 5.16 Розділу ІІ Умов у разі порушення терміну сплати щомісячного мінімального платежу понад 90 днів вся заборгованість за кредитом вважається простроченою (Істотне порушення Клієнтом зобов`язань). На залишок простроченої Заборгованості Банк нараховує, а Клієнт сплачує штраф у розмірі згідно із Тарифами, але не більше 50 % від суми одержаного Клієнтом Кредиту. При цьому діє відсоткова ставка за користування Кредитом у розмірі 0,00001 % річних.
Копію тарифів Чорної картки «Monobank» від 27 листопада 2021 року, з якої слід, що відповідачу було відомо про основні умови здійснення платежів за допомогою означеної картки, відсоткової ставки, санкції за порушення зобов`язань за кредитом тощо, а також про тарифи валютної картки «mоnоbаnк», розстрочки частинами, покупки частинами, депозит «Стандартний» тощо. Зокрема, пільговий період за карткою: до 62 днів (діє з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі); Пільгова відсоткова ставка: 0,00001% річних; розмір обов`язкового щомісячного платежу за користування кредитними коштами: 4% від заборгованості (не менше 100 грн, але не більше залишку заборгованості); базова відсоткова ставка: 3,1% на місяць (нараховується на максимальну заборгованість на день, за умови непогашення заборгованості в повному обсязі в пільговий період, за кожний день з моменту виникнення заборгованості); збільшена відсоткова ставка на місяць за карткою на суму загальної заборгованості: 6,2% на місяць (нараховується у випадку наявності простроченої заборгованості) (а.с. 56-58)
Копію паспорта споживчого кредиту Чорної картки «monobank», що містить основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача, інформацію щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача, порядок повернення кредиту. (а.с. 86)
Копію виписки по особовому рахунку ОСОБА_1 з 29 листопада 2021 року по 06 лютого 2026 року, у якій відображено рух коштів по означеному рахунку, зокрема, погашення заборгованості, винесення простроченої заборгованості, переказ власних коштів клієнта, інформація про розрахунки тощо. (а.с. 17-53)
Копію розрахунку заборгованості за договором № б/н від 29 листопада 2021 року, укладеного між АТ «Універсал Банк» та клієнтом ОСОБА_1 станом 06 лютого 2026 року, з якого слід, що останній має заборгованість у розмірі 18728,74 гривень, з яких: 18174,55 гривень – заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту); 554,19 гривень – заборгованість за пенею (а.с. 54-55).
Згідно з ч. 1 ст. 207 ЦК України, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.
Абзац другий частини 2 статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі.
Відповідно до частини першої статті 181 ГК України господарський договір, як правило, існує в вигляді єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощеній формі шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами та іншими засобами електронної комунікації, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлення, якщо законом не встановлено спеціальні норми до форми та порядку укладення даного виду договорів.
Аналогічною правовою позицією є Постанова Верховного Суду №61-20799св19 у справі № 561/77/19 від 16 грудня 2020 року щодо належності та законності підписання кредитних договорів за допомогою одноразового ідентифікатора та висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19.
З викладеного, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статі 205, 207 ЦК України).
За ч. 1 ст. 526 ЦК України слід, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Як слід з ст. 536 ЦК України, що за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами.
За ст. 625 ЦК України слід, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Згідно ч. 1 ст. 1054 ЦК України слід, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України слід, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
За ч. 1 ст. 1048 ЦК України слід, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Статтею 1052 даного Кодексу передбачено, що у разі невиконання позичальником обов`язків, встановлених договором позики, щодо забезпечення повернення позики, а також у разі втрати забезпечення виконання зобов`язання або погіршення його умов за обставин, за які позикодавець не несе відповідальності, позикодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення позики та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором.
Отже, відповідач ОСОБА_1 , уклавши договір про надання банківських послуг з позивачем, отримав кошти для свого використання, однак допустив прострочення зобов`язання зі сплати щомісячного мінімального платежу за договором, порушивши умови договірних зобов`язань.
Суд погоджується з тим, що сторона позивача правомірно просить стягнути з відповідача заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) у розмірі 18174,55 гривень, відтак, позовні вимоги в цій частині належить задовольнити, стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача 18174,55 гривень заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту).
Щодо стягнення з відповідача заборгованості за пенею у розмірі 554,19 гривень (як вказана сума відображена у розрахунку заборгованості), в цій частині суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
Оскільки відповідно до Закону «2120-ІХ «Про внесення до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України» щодо дії норм на період воєнного стану «неустойка» (штрафи, пеня) та інші платежі, сплатити яких передбачені договором про споживчий кредит нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткові виконання) за таким договором підлягають списанню кредитодавцем.
Також у відповідності до цього закону у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк його припинення або скасування у разі прострочення за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком, або інших кредитодавців (позикодавців) позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст. 625 ЦК України а також від обов`язку сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штраф, пені) за таке прострочення.
Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідним договором, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за таким договором підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, слід, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, оскільки стороною позивача був сплачений судовий збір у сумі 2662,40 гривень, було задоволено частина позовних вимог: з 18728,74 гривень позовних вимог, задоволено 18174,55 гривень (18174,55х100%):18728,74= 97,04%, судовий збір 2662,40 гривень, задоволено 97,04%, (2662,40х97,04%):100%= 2583,60 гривень, що підлягає стягненню з відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2 ,4, 12, 13, 81, 89, 128, 141, 223, 229, 263-265, 280 ЦПК України, ст.ст.6, 205, 207, 526, 625, 626, 628, 638, 639, 1048,1050,1052, 1054 ЦК України,-
ВИРІШИВ:
Позов представника позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк» Сапсай Андрій Павлович до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користьАкціонерного товариства «Універсал Банк» (місце знаходженя:04080, місто Київ, вулиця Оленівська, будинок 23; код ЄДРПОУ 21133352) заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 29 листопада 2021року у розмірі- 18174(вісімнадцять тисяч сто сімдесят чотири) гривень 55 копійок.
В іншій частині заявлених позовних вимог у розмірі 554,19 гривень відмовити як заборгованість з пені та комісії.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користьАкціонерного товариства «Універсал Банк» (місце знаходженя:04080, місто Київ, вулиця Оленівська, будинок 23; код ЄДРПОУ 21133352) суму сплаченого судового збору в розмірі 2583 гривень (дві тисячі п`ятсот вісімдесят три) гривень 60 копійок під час подачі позовної заяви до суду.
Заочне рішення може бути переглянуто судом який його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити рішення в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 30 днів, з дня його проголошення.
Рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено 09 червня 2026 року.

Суддя Баришівського
районного суду       С. І. Чехов