РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №766/3087/26
Пров. №2/766/8672/26 
24 квітня 2026 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Зацепілін В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Керівника Херсонської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Державне агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області, Херсонська міська рада Херсонської області, Херсонська міська військова адміністрація Херсонського району Херсонської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів,

встановив:

Керівник Херсонської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Державне агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області, Херсонська міська рада Херсонської області, Херсонська міська військова адміністрація Херсонського району Херсонської області 11.03.2026 року звернувся до Херсонського міського суду Херсонської області суду з позовом, у якому просив стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову живих біоресурсів в розмірі 42024,00 грн. та судові витрати у розмірі 2662,40,00грн.
В обґрунтування позову зазначено, що 08.11.2024 р. у відношенні відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення за вилов риби забороненим для любительського рибальства знаряддям лову мисиновою сіткою з берегу. Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 27.01.2025 року у справі №766/21393/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення та призначено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн.
Згідно проведеного розрахунку матеріальної шкоди діями ОСОБА_1 заподіяно шкоду у розмірі 42024,00 грн. Зазначена шкода відповідачем не відшкодована.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.03.2026 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд.
Від прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області Заболотного М.В. надійшла заява про розгляд справи без його участі, позов підтримує, просить задовольнити, з підстав викладених у позові.
Від представника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області надійшла заява про підтримку позовних вимог та розгляд справи у відсутність представника.
Від представників Херсонська міська військова адміністрація Херсонського району Херсонської області та Херсонської міської ради надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутність, позов підтримують в повному обсязі.
Відповідач до початку розгляду справи за суттю позов визнав в повному обсязі, про що подав відповідну письмову заяву.
Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18.12.2009 року, визначено, що у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.
Відповідно до роз`яснень Пленуму Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини.
Судом встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ХР №000055/0325 від 08.11.2024, ОСОБА_1 о 07:00 год. в м.Херсоні на р.Кошова ловив рибу забороненим знаряддям лову для любительського рибальства мисиновою сіткою з берега. При огляді виявлено: сітка мисинова а=40 мм, l=41 м 1 одиниця; водні біоресурси риба свіжа: сом 1 од., щука 2 од., окунь 7 од, карась сріблястий 1 од., краснопірка 2 од., плоскирка 2 од. Своїми діями ОСОБА_1 грубо порушив п.п. 1 п. 1 розділ IV «Правил любительського рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», чим наніс матеріальну шкоду рибному господарству України в розмірі 42024 грн.
Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 27.04.2025 року у справі №766/21393/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 340 грн. з конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів та без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення.
Відповідно до Довідки-розрахунку шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, складеного головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» В. Карпенко, розмір заподіяної шкоди становить 42024,00 грн. 
Листом від 08.01.2026 року Херсонська окружна прокуратура звернулася до Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області з запитом щодо вжитих заходів з відшкодування шкоди заподіяної у т.ч. ОСОБА_1 внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України.
Листом від 15.01.2026 року Херсонський рибоохоронний патруль УДАМРГ у Херсонській області вважав за можливе вжиття Херсонською окружною прокуратурою заходів прокурорського реагування з питань відшкодування шкоди, завданої рибному господарству України винними особами, зокрема ОСОБА_1 , у зв`язку з гострою проблемою фінансування витрат на сплату судового збору.
Частиною 1статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1ст. 13 ЦПК України).
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).
Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно рішення Конституційного Суду України від 01.04.2008 № 4-рп/2008неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.
Таким чином, законодавством встановлений обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Випадки для представництва інтересів держави прокуратурою встановлені ч. 3ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» де передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Із зазначеної норми вбачається, що підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді складаються з чотирьох елементів: наявність інтересів держави у спірних правовідносинах; порушення/загроза порушення зазначених інтересів; наявність/відсутність компетентного суб`єкта владних повноважень, який має захищати зазначені інтереси держави; нездійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави компетентним суб`єктом владних повноважень (у разі його наявності).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №587/430/16-ц та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року у справі №912/2385/18 надані правові висновки стосовно застосування правових положень щодо прокурорського представництва, основними з яких є: обов`язок прокурора обґрунтувати та довести підстави для представництва, у тому числі у чому полягає бездіяльність компетентного органу; недотримання таким органом розумного строку на звернення до суду із позовом; розумність строку повинна визначатися судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту, а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
З листа Херсонського рибоохоронного патрулю Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Херсонській області від 15.01.2026 року, управлінням не вживалися належні та необхідні заходи для відшкодування шкоди, завданої рибному господарству України винними особами, зокрема ОСОБА_1 , у зв`язку з гострою проблемою фінансування витрат на сплату судового збору, тому суд доходить висновку, що прокурор, здійснюючи представництво інтересів держави, з метою захисту її інтересів, правомірно звернувся до суду з позовом.
Відповідно до ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Згідно із ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Положеннями п. п. «а», «б» абз. 1ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.
Стаття 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» надає повноваження посадовим особам органів рибоохорони, зокрема, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Згідно із ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення, такої діяльності.
Відповідно до довідки-розрахунку шкоди, заподіяної відповідачем ОСОБА_1 порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення цінних видів водних біоресурсів, за таксами, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209, відповідач заподіяв збитки рибним запасам у розмірі 42024,00 грн.
Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 6.3 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.
Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.
Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 27.01.2025 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП.
Таким чином, судом при вирішенні справи про адміністративне правопорушення встановлено винуватість ОСОБА_1 в тому, що він порушив правила рибальства. Розмір збитків, заподіяних рибному господарству або іншій особі внаслідок такого порушення постановою суду не встановлено, питання про їх стягнення під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення судом не вирішувалося.
Враховуючи вищевикладене, доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної рибному господарству України в розмірі 42024,00 грн є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Згідно ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Херсонською окружною прокуратурою Херсонської області сплачено судовий збір у розмірі 2662,40 грн. Оскільки відповідач до початку розгляду справи по суті визнав позовні вимоги, суд вважає необхідним повернути прокуратурі з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні даного позову; іншу частину слід стягнути з відповідача на користь прокуратури.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складено 24 квітня 2026 року.
На підставі викладеного, керуючись ст. 16, 1166 ЦК України, ст.12, 13, 89, 141, 258-259, 263-265, 274-284, 288, 353-355 ЦПК України, суд,-

вирішив:

Позов Керівника Херсонської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Державне агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області, Херсонська міська рада Херсонської області, Херсонська міська військова адміністрація Херсонського району Херсонської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів в розмірі 42024,00 грн (сорок дві тисячі двадцять чотири грн 00 коп.) за реквізитами: р/р UA068999980333109331000021447, отримувач Головне управління казначейства у Херсонській області/м. Херсон, ЄДРПОУ 37959517, ККД 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності».
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь держави, в особі Херсонської обласної прокуратури, судовий збір в розмірі 2662,4 грн на користь Херсонської обласної прокуратури ЄРДПОУ 04851120, р/р UA5682017203431000010000002291, Банк: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, призначення платежу: повернення судового збору за КЕКВ: 2800 судовий збір у розмірі 1331,20 грн. (одна тисяча триста тридцять одна грн двадцять коп.).
Повернути Херсонській обласній прокуратурі (ЄДРПОУ 04851120, юридична адреса: м.Херсон, вул. Михайлівська, буд. 33, фактична адреса для поштових відправлень: 54000, м. Миколаїв, Корабельний район, проспект Богоявленський, 314) із державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого за платіжною інструкцією № 242 (внутрішній номер 488372636) від 20.02.2026 р. через Державну казначейську службу України, м. Київ (в сумі 2662,40 грн.) в розмірі 1331,20 грн. (одна тисяча триста тридцять одна грн двадцять коп.).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Херсонського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя	О. В. Ус