ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
18.05.2026	Справа № 910/16233/25	

Господарський суд міста Києва у складі судді Удалової О.Г, за участю секретаря судового засідання Літовки М.В., розглянув у відкритому судовому засіданні 
справу № 910/16233/25
за позовом  ОСОБА_1 
до Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2"
про визнання нелегітимним та скасування рішення

За участю представників учасників справи:
від позивача  ОСОБА_1 , Моргун Д.М.
від відповідача Буній Г.Я.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 (далі позивач) з позовом до Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2" (далі - відповідач), в якому просить: визнати нелегітимним та скасувати протокол та рішення загальних зборів ЖБК "Дарниця-2", що були проведені 24.12.2022, та скасувати рішення загальних зборів, що проводились на дитячому майданчику біля медичного центру (біля фонтану).
Ухвалою суду від 05.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 05.02.2026.
12.01.2026 від представника відповідача надійшли клопотання про вступ у справу як представника та про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.
22.01.2026 від відповідача надійшов відзив на позов, у якому також міститься заява про застосування до позовних вимог наслідків спливу строку позовної давності.
Крім того, 22.01.2026 від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів.
02.02.2026 від відповідача надійшов документ з назвою клопотання, який фактично є додатковими поясненнями з клопотання про долучення доказів, про які вказувалось у відзиві, та клопотання про визнання поважними причин неподання доказів з відзивом.
04.02.2026 від позивача надійшло клопотання про відкладення (перенесення) судового засідання у зв`язку з хворобою.
04.02.2026 від позивача надійшла відповідь на відзив. 
Протокольною ухвалою від 05.02.2026 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 26.02.2026.
11.02.2026 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.
25.02.2026 від відповідача надійшов документ з назвою заява, який фактично є поясненнями щодо пропуску строку позовної давності.
26.02.2026 від позивача надійшла заява про виклик свідків, а також заперечення на заперечення відповідача.
Протокольною ухвалою від 26.02.2026 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 19.03.2026.
05.03.2026 від відповідача надійшло клопотання про надання для ознайомлення записів з флеш-накопичувача. 
15.03.3026 від відповідача надійшло заперечення на клопотання про виклик свідків.
16.03.2026 від відповідача надійшла заява про визнання недопустимими доказами відеозаписів. 
18.03.2026 від позивача надійшло клопотання про долучення трьох заяв свідків та трьох флеш-накопичувачів з фото- та відеофайлами. 
19.03.2026 від відповідача надійшло клопотання про надання для ознайомлення долучених позивачем файлів на флеш-накопичувачі.
Протокольною ухвалою від 19.03.2026 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, а також оголошено перерву в підготовчому засіданні до 16.04.2026. 
10.04.2026 від відповідача надійшли заперечення на заяви свідків та електронні докази (відеозаписи).
10.04.2026 від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів направлення заперечень позивачу.
16.04.2026 від позивача надійшла відповідь на заперечення.
Протокольною ухвалою від 16.04.2026 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 27.04.2026.
24.04.2026 від відповідача надійшло клопотання, в якому сторона просить закінчити підготовче провадження у справі № 910/16233/25 та перейти до стадії судового розгляду по суті.
27.04.2026 від позивача на дійшла відповідь на заперечення відповідача щодо заяв свідків та електронних доказів.
Протокольною ухвалою суду від 27.04.2026 закрито підготовче провадження та за згодою всіх учасників справи перейдено до судового розгляду по суті, водночас, у зв`язку зі збоєм у роботі підсистеми відеоконференцзв`язку судове засідання не вдалось завершити.
Ухвалою від 27.04.2026 призначено проведення судового засідання на 07.05.2026. 
Протокольною ухвалою від 07.05.2026 оголошено перерву в судовому засіданні до 18.05.2026.
У судовому засіданні 18.05.2026 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовні вимоги, а також заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва
ВСТАНОВИВ:

Як вказує позивач у позові, 19.11.2022 на дверях під`їзду № 2 будинку 21 по вулиці Ахматової ОСОБА_1 побачила оголошення про проведення 03.12.2022 позачергових загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2", як було зазначено, у зв`язку з вимогами податкового законодавства.
Збори від 03.12.2022 не вдалось провести через оголошення сигналу повітряної тривоги.
Водночас, як зазначає позивач, 10.12.2022 вона знову побачила оголошенням, подібне до вищезгаданого, про проведення 24.12.2022 загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2". При цьому таке оголошення не містило інформації про те, хто скликає позачергові збори, та порядку денного.
На вказаних зборах прийнято рішення про:
- затвердження статуту в новій редакції, представленій на зборах;
- прийняття бажаючих та виключення мешканців зі складу Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2", зокрема, п. 2.3 виключено позивача зі складу членів ЖБК "Дарниця-2" у зв`язку з наявністю заборгованості;
- зміну членів правління. 
Позивач звернулась до суду з даним позовом та просить визнати нелегітимним протокол та рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2", що були проведені 24.12.2022, та скасувати рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2", що проводились на дитячому майданчику біля медичного центру (біля фонтану).
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення порядку скликання та проведення загальних зборів, зокрема, на те, що: повідомлення не містило інформації про те, хто скликає позачергові загальні збори; не містило порядок денний таких зборів; порушено строки повідомлення про проведення загальних зборів; був відсутній кворум для прийняття рішень; позивачу при вирішенні питання про виключення її зі складу учасників не надано слова для виступу, не дивлячись на присутність позивача на зборах та бажання виступити.
Заперечуючи проти задоволення позову, відповідач посилається на те, що:
- нагальною потребою для Відповідача було приведення статуту до вимог чинного законодавства. Згідно з пп.1 п. 7.2.2 Статуту 2004 року внесення змін до статуту відноситься до компетенції загальних зборів членів ЖБК. Враховуючи, що 2022 рік - це перший рік повномасштабного вторгнення, то скликати збори змогли тільки в кінці 2022 року;
- всі рішення на зборах 24.12.2022 приймались відповідно до порядку денного, затвердженого членами кооперативу;
- у позовній заяві позивачем підтверджено присутність на зборах 24.12.2022, тому позивача ніхто не обмежував в реалізації прав;
- у позові не зазначено, які положення Статуту Позивачка вважає нелегітимними та чому вимагає скасувати прийняття статуту в новій редакції, які права та інтереси Позивачки порушені ухваленням даного рішення;
- підставою виключення позивача з членів ЖБК була значна (найбільша) заборгованість за житлово-комунальні послуги, про яку позивачу було належним чином повідомлено (претензія від 07.09.2022) та стягнення якої було предметом розгляду у справі № 753/22048/23. Станом на сьогоднішній день позивачем також не здійснюється оплата за надані житлово-комунальні послуги;
- позивачем не надано ні аргументації, ні доказів невідповідності визначеного кворуму дійсним обставинам справи;
- позивачем пропущено строк позовної давності для звернення до суду з даним позовом.
Звертаючись з даним позовом, позивач вказав на відсутність кворуму на оскаржуваних загальних зборах, у зв`язку з тим, що, за доводами позивача, загальна кількість членів Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2" згідно зі статутом, чинним на момент проведення вказаних зборів, становить 400 осіб, у той час як в оскаржуваних зборах взяли участь 162 члени кооперативу.
Заперечуючи проти вказаних доводів, відповідач посилається на те, що 400 осіб, про які вказує позивачем у позові, були членами кооперативу на момент створення Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2", проте з часом така кількість членів змінилась. Так, відповідно до протоколу загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2" від 05.11.2020, який є чинним станом на момент проведення загальних зборів, по першому питанню визначено, що загальна кількість членів становить 186 осіб, по другому питання вирішено прийняти в члени ЖБК 66 осіб. Таким чином, загальна кількість членів ЖБК становить 252 особи (186 + 66), тому кворум на оскаржуваних загальних зборах, за твердженням відповідача, був наявний.
Члени ЖБК повідомляються про час та місце проведення загальних зборів шляхом вивішення оголошення вупід`їзді будинку не пізніше ніж за 30 календарних днів до дати проведення загальних зборів. Оголошення повинне містити в собі час та місце проведення загальних зборів, порядок денний загальних зборів.
У позові позивачем підтверджено факт повідомлення про проведення загальних зборів, водночас, позивачем вказується, що таке повідомлення було зроблено менше ніж за 30 календарних днів, а також повідомлення про проведення загальних зборів не містило інформації про те, хто збирає такі збори та яким є порядок денний.
Стосовно вищевказаних доводів позивача та заперечень відповідача суд вказує про наступне.
Відповідно до ст. 1 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.
Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є, зокрема, інші юридичні факти.
Як визначено ч. 1 ст. 12 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд.
Нездійснення особою своїх цивільних прав не є підставою для їх припинення, крім випадків, встановлених законом.
Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства (ст. 13 ЦК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: визнання правочину недійсним; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Крім того, суд врахував правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 10.07.2024 у справі № 924/1225/21, відповідно до якого встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів.
Також у постанові від 16.08.2023 у справі № 904/1711/22 Верховний Суд звернув увагу на специфіку відносин між співвласниками у ОСББ й, зокрема, зазначав наступне: « 96. Верховний Суд звертає увагу на те, що ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, в тому числі і шляхом письмового опитування, як правило не користується кваліфікованою правовою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ з питань спільного управління майном. Крім того, на відміну від господарських товариств з невеликою кількістю учасників в ОСББ є певна, і часто доволі значна частина співвласників, які не прагнуть брати активну участь у вирішенні питань управління об`єднанням, вони не приходять на збори, не беруть участь у письмових опитуваннях. Тому проведення кожних зборів вимагає значних зусиль від органів управління або ініціативної групи по скликанню зборів, інформуванню співвласників, вручення та отримання заповнених бюлетенів.
97. Визнання рішень щодо обрання органів управління, затвердження кошторису та розміру внесків, інших важливих для діяльності ОСББ рішень недійсними в судовому порядку, як правило, відбувається через значний проміжок часу після їх прийняття має негативні наслідки на діяльність ОСББ, адже створює ситуацію правової невизначеності для всіх співвласників і самого ОСББ. За таких умов суд повинен приділяти ще більше уваги дослідженню питань балансу інтересів співвласників ОСББ, з`ясуванню того, яке саме право співвласника було порушено оскаржуваним рішенням і можливості його відновлення саме через скасування рішень, а не іншим шляхом.
98. Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, в тому числі і шляхом скасування рішень, у разі, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку».
Аналогічні позиції викладені Верховним Судом також у постановах від 18.10.2023 у цій справі від 02.05.2024 у справі № 910/10400/22.
Судом враховано, що відповідач у даній справі є житлово-будівельним кооперативом, а не об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку, водночас, відносини з приводу скликання та проведення загальних зборів учасників ОСББ та членів ЖБК є найбільш наближеними між собою, тому судом при розгляді даної справи враховані вищевказані висновки Верховного Суду з приводу оскарження рішення загальних зборів.
Так, позивачем у позові безпосередньо підтверджено обізнаність з повідомленням про проведення загальних зборів, при цьому те, що таке повідомлення було менше ніж за 30 календарних днів, не має бути підставою для визнання недійним прийнятого на зборах рішення, оскільки ОСОБА_1 , як вказує відповідач та що не заперечується позивачем у позові, була присутня на оскаржуваних загальних зборах.
Стосовно порядку оскаржуваних загальних зборах останній був озвучений на самих зборах та затверджений учасниками зборів.
Також позивачем у позові не вказано, яким чином затвердження статуту в новій редакції та зміна членів правління порушує її права.
Водночас, стосовно виключення позивача зі складу членів Житлово-будівельного кооперативу "Дарниця-2" суд вказує наступне.
Підставою для виключення позивача зі складу членів кооперативу стала наявність у ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 75 604,88 грн, про що вказано в п. 2.3 оскаржуваного рішення загальних зборів.
Поряд з цим, згідно з п. 6.6 чинного станом на момент проведення оскаржуваних загальних зборів статуту відповідача член житлово-будівельного кооперативу може бути виключений з членів ЖБК у випадках:
- подання відомостей, що не відповідають дійсності були підставою для прийому до членів кооперативу;
- встановлення вироком суду, що пайовий внесок складається з коштів, здобутих злочинним шляхом;
- систематичного руйнування та псування жилого приміщення або використання його не за призначенням або систематичного порушення правил співжиття, що робить неможливим для інших проживанням з членом кооперативу в одній квартирі чи в одному будинку, якщо заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними;
- виїзду на інше місце проживання;
- несплата пайового внеску (банківського кредиту);
- систематичної несплати без поважних причин внесків на погашення банківського кредиту або внесків на експлуатацію та ремонт будинку.
Рішення про виключення з житлового-будівельного кооперативу може бути оскаржено в судового порядку.
Водночас, вказані пункти чинного станом на момент проведення оскаржуваних загальних зборів статуту відповідача не передбачали такої підстави для виключення зі складу членів кооперативу як наявність заборгованості за житлово-комунальні послуги.
Також судом враховано, що позивачу не було надано слово при голосуванні за питання про виключення з членів кооперативу, доказів зворотного суду під час розгляду даної справи не надано. 
Враховуючи вищевикладене, суд вважає позовну вимогу про визнання недійсним рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу «Дарниця-2», що були проведені 24.12.2022, обгрунтованою в частині виключення ОСОБА_1 зі складу членів кооперативу.
В іншій частині позовних вимог у даній справі суд відмовляє, оскільки позивачем не доведено наявність порушення прав ОСОБА_1 у зв`язку з прийняттям статуту в новій редакції, а також обранням нового складу правління. Крім того, такі рішення прийняті більшістю голосів загальних зборів, а розгляд вказаних питань віднесений до виключної компетенції загальних зборів.
Стосовно заяви відповідача про застосування до вимог позивача наслідків спливу строку позовної давності, суд вказує наступне.
Відповідно до ст. 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. 
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 Цивільного кодексу України).
Відповідно ст. 258 Цивільного кодексу України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.
Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства.
Проте, суд не бере до уваги доводи відповідача про те, що до заявлених позивачем вимог має застосовуватись однорічних строк позовної давності, оскільки кооператив та товариство є різними організаційно-правовими формами.
Таким чином, до вказаних вимог має застосовуватись загальний строк позовної давності тривалістю у три роки.
Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до п. 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Також відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України (який був чинним до 04.09.2025) у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.
Таким чином, у період з 24.12.2022 (дата проведення оскаржуваних зборів) по 30.06.2023 (скасування в Україні карантину) строк позовної давності був продовженим згідно з п. 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, а у період з 01.07.2023 по 04.09.2025 (чинність п. 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України) перебіг позовної давності був зупинений, відтак однорічний строк позовної давності не є пропущеним. 
Стосовно розподілу судового збору суд зазначає таке. Звертаючись до суду з даним позовом, позивач вказала, що звільнена від сплати судового збору, оскільки є інвалідом другої групи, на підтвердження чого надано пенсійне посвідчення серії НОМЕР_1 .
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.
Відповідно до ч. 2 т. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору.
Таким чином, враховуючи часткове задоволення позовних вимог половина суми судового збору, який підлягав оплаті, підлягає стягненню в дохід бюджету з відповідача.
Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 240 та 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.
2. Визнати недійсним рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу «Дарниця-2» (02055, м. Київ, вул. Ахматової, 17, код 22885588), що були проведені 24.12.2022 в частині виключення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_2 ) зі складу членів кооперативу.
3. В іншій частині позову відмовити. 
4. Стягнути з Житлово-будівельного кооперативу «Дарниця-2» (02055, м. Київ, вул. Ахматової, 17, код 22885588) на користь Державного бюджету України 1 664,00 грн (одну тисячу шістсот шістдесят чотири грн 00 коп.) судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складено 29.05.2026.

Суддя О.Г. Удалова