Справа № 991/5733/26
Провадження 1-кс/991/5745/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 травня 2026 року         м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду   ОСОБА_1 , 
за участі секретаря судового засідання    ОСОБА_2 ,
захисника        ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у місті Києві скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України від 05.05.2026 у кримінальному провадженні № 12024050000000570 від 13.09.2024 про відмову в задоволенні клопотання захисника, 
ВСТАНОВИВ:
1. Зміст поданої скарги
14.05.2026 до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) надійшла скарга захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_5 від 05.05.2026 у кримінальному провадженні № 12024050000000570 від 13.09.2024 про відмову в задоволенні клопотання захисникавід 01.05.2026 про проведення допиту свідка ОСОБА_6 . В скарзі захисник просить скасувати вказану постанову та зобов`язати детектива НАБУ ОСОБА_5 провести допит свідка - першого заступника директора Департаменту ЖКГ Донецької ОДА ОСОБА_6 за участі підозрюваного та його захисника.
Скарга обґрунтовується наступними доводами:
- ОСОБА_4 категорично заперечує свою причетність до вчинення будь-яких протиправних дій, що є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні №12024050000000570, а також про свою обізнаність про вчинення будь-яких протиправних дій іншими особами. Крім того, ОСОБА_4 наполягає на тому, що будь-яких вказівок на вчинення описаних у повідомленні про підозру дій він службовим особам Департаменту ЖКГ Донецької ОДА не надавав, що свідчить про необґрунтованість підозри ОСОБА_4 ;
- перевірка та спростування зазначеної версії сторони обвинувачення має здійснюватися шляхом, в тому числі, допиту у якості свідка першого заступника директора Департаменту ЖКГ Донецької ОДА ОСОБА_6 за участі сторони захисту;
- тому 01.05.2026 до НАБУ було направлено клопотання про допит свідка ОСОБА_6 за участі підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_3 ;
- постановою детектива НАБУ ОСОБА_5 від 05.05.2026 у задоволенні клопотання відмовлено;
- на переконання захисника, постанова про відмову в задоволені клопотання не містить будь-якого обґрунтування, жодного висновку в обґрунтування та посилання на норми чинного законодавства.
2. Позиції сторін
У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав та просив її задовольнити з мотивів, викладених у ній. Додатково зазначив, що детектив помилково відмовив у проведенні одночасного допиту двох вже допитаних осіб, оскільки захисник просив у клопотанні про допит свідка лише за участі сторони захисту. Також детектив стверджував, що ОСОБА_4 відмовився давати свідчення, що спростовується тим, що підозрюваний надав власноручно написані показання, які були долучені до матеріалів справи.
Окрім того, надуманим приводом для відмови у проведенні допиту свідка детективом є те, що присутність сторони захисту під час допиту може становити загрозу для свідка з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення та можливого подальшого тиску на свідка з боку підозрюваного. Захисник переконаний, що ОСОБА_4 не становить загрозу для свідка, оскільки він підозрюється вчиненні не насильницького злочину, а економічного. Таким чином, захисник вважає, що дії сторони обвинувачення перешкоджають встановленню об`єктивної істини та збору доказів стороною захисту.
Уповноважена особа НАБУ в судове засідання не з`явилась, направила на адресу суду заперечення на скаргу за підписом детектива НАБУ ОСОБА_7 , в яких він просив суд відмовити у задоволенні скарги заявника та проводити судове засідання без участі представника НАБУ.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності детектива НАБУ, рішення якого оскаржується, оскільки це не перешкоджає розгляду скарги.
3. Мотиви слідчого судді
Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, заперечення, заслухавши заявника скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.
Частиною 1 статті 220 КПК передбачено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Згідно приписів п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема, рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Відповідно до вимог ст. 304 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Слідчим суддею встановлено, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12024050000000570 від 13.09.2024.
01.05.2026 захисник звернувся до НАБУ із клопотанням про проведення слідчих дій, а саме, допиту свідка - першого заступника директора Департаменту ЖКГ Донецької ОДА ОСОБА_6 за участі підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_3 .
05.05.2026 детективом НАБУ ОСОБА_5 винесено постанову за результатами розгляду клопотання сторони захисту, якою відмовлено в його задоволенні.
Зі змісту клопотання вбачається, що захисник ознайомився з копією постанови 12.05.2026, а 14.05.2026 подав відповідну скаргу до суду, тобто строк на оскарження постанови не пропущений.
В силу вимог ч. 1, 3, 6 ст. 110 КПК процесуальними рішеннями є всі рішення, зокрема, органів досудового розслідування. Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне. Постанова слідчого, дізнавача, прокурора виготовляється на офіційному бланку та підписується службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 220 КПК слідчий, прокурор зобов`язані розглянути клопотання сторони захисту про виконання будь-яких процесуальних дій і задовольнити його за наявності відповідних підстав. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова.
Частиною ч. 5 ст. 110 КПК визначено обов`язкові реквізити, з яких складається постанова слідчого, прокурора, а саме: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову;
2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
Із постанови детектива НАБУ ОСОБА_5 від 05.05.2026 про відмову у задоволенні клопотання захисника вбачається, що в ході досудового розслідування кримінального провадження №12024050000000570 перший заступник директора Департаменту ЖКГ Донецької ОДА ОСОБА_6 була допитана в якості свідка 14.07.2025. В свою чергу, ОСОБА_4 був допитаний у якості підозрюваного та на підставі ст. 63 Конституції України від дачі показань відмовився. Тому за значених обставин, на переконання детектива, відсутні розбіжності між показаннями свідка ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_4 у зв`язку з чим відсутня можливість проведення одночасного допиту між цими учасниками кримінального провадження. До того ж, у клопотанні захисник не навів достатніх підстав для необхідності проведення такого одночасного допиту.
На думку детектива, на даному етапі досудового слідства допит свідка ОСОБА_6 в присутності сторони захисту може негативно вплинути на подальше досудове розслідування, оскільки присутність захисника може призвести до розкриття тактики розслідування та відомостей, отримання яких стороною захисту на цьому етапі може зашкодити плануванню та проведенню інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій.
Окрім того, присутність сторони захисту під час допиту свідка ОСОБА_6 може становити загрозу для свідка з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення та можливого подальшого тиску на свідка з боку підозрюваних, зокрема, детектив зазначив про ризик впливу підозрюваного ОСОБА_4 на свідків, установлений у цьому кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді ВАКС про обрання запобіжного заходу.
Детектив також вважає, що за обставин відсутності показань з боку підозрюваного ОСОБА_4 стороною захисту фактично сплановано проведення допиту ОСОБА_6 в односторонньому порядку, а зі змісту клопотання адвоката ОСОБА_3 не зрозуміла мета проведення слідчої дії, оскільки показання свідка ОСОБА_6 є вичерпними та повними. Відмова ж детектива у проведенні допиту свідка, одночасного допиту не перешкоджає в подальшому допитати такого свідка в судовому засіданні під час можливого судового розгляду кримінального провадження.
На переконання слідчого судді оскаржувана постанова детектива НАБУ є невмотивованою з огляду на наступне.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 91 КПК доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Згідно ч. 3 ст. 93 КПК сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Відповідно до п. 3d ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення. Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.
Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 2 ст. 223 КПК).
Статтею 65 КПК визначено, що свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань. В свою чергу, показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту, зокрема, свідком, щодо відомих йому обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. Особа дає показання лише щодо фактів, які вона сприймала особисто, за винятком випадків, передбачених КПК (ч. 1, 5 ст. 95 КПК).
Відповідно до положень ч. 6 ст. 223 КПК слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.
Наведені правові положення при винесенні оскаржуваної постанови детективом не враховано. 
Так, детектив у своїй постанові помилково прийшов до висновку, що слід відмовити упроведенні одночасного допиту свідка ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки у клопотанні захисника про одночасний допит не йшлося. Захисник просив лише забезпечити присутність сторони захисту при проведенні допиту свідка ОСОБА_6 відповідно до вимог
ч. 6 ст. 223 КПК. 
Також детектив не навів належної мотивації щодо того, яким чином присутність захисника може призвести до розкриття тактики розслідування та відомостей, отримання яких стороною захисту на цьому етапі може зашкодити плануванню та проведенню інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій, враховуючи, що на цей час ОСОБА_4 вже повідомлено про підозру, а отже стороною обвинувачення зібрано значну частину доказів на її обґрунтування.
Щодо можливої загрози свідку з боку сторони захисту, то у своїй постанові детектив НАБУ не навів конкретних фактичних обставин, які б свідчили про реальність існування такої загрози. Крім того, очевидно, що під час проведення відповідної слідчої дії саме детектив здійснює контроль за її ходом та перебігом, а відтак має можливість своєчасно реагувати на можливі ризики та запобігати потенційним загрозам свідку. Водночас у разі наявності реальних загроз безпеці свідка детектив не позбавлений можливості вжити передбачених законом заходів для їх усунення відповідно до законодавства про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві.
Крім того, відмова детектива у проведенні допиту свідка, хоча й не перешкоджає подальшому допиту такого свідка в судовому засіданні під час судового розгляду кримінального провадження, однак у зв`язку з недостатньою мотивацією постанови суперечить праву сторони захисту на збирання, перевірку та оцінку доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Разом із тим у постанові детектива не надано належної оцінки раніше отриманим показанням свідка ОСОБА_6 , а також не обґрунтовано відсутність необхідності їх додаткового отримання стороною захисту. Натомість детектив обмежився лише констатацією того, що зазначені показання є вичерпними та повними.
З огляду на наведене, постанова детектива НАБУ ОСОБА_5 від 05.05.2026 не містить належного обґрунтування відмови у задоволенні клопотання захисника, а відтак є невмотивованою.
Слідчий суддя зауважує, що вмотивованим є прийняте з урахуванням чинного законодавства рішення (постанова), де чітко визначені підстави та обставини, на яких воно ґрунтується та як саме ці обставини та підстави дозволили детективу дійти відповідних висновків та винести відповідне рішення (постанову).
Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги. 
Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що слід скасувати постанову детектива НАБУ ОСОБА_5 від 05.05.2026 у кримінальному провадженні №12024050000000570 від 13.09.2024 про відмову в задоволенні клопотання захисника від 01.05.2026 про проведення допиту свідка ОСОБА_6 та зобов`язати детективів НАБУ повторно розглянути вказане клопотання.
Вимоги ж скарги про зобов`язання детектива провести допит свідка задоволенню не підлягають, оскільки зобов`язання вчинити цю слідчу дію виходить за межі повноважень слідчого судді. Слідчий суддя має повноваження зобов`язати слідчого, прокурора вчинити певну дію лише у випадку, якщо вчинити таку дію суб`єкт оскарження зобов`язаний в силу приписів закону.
Аналогічна позиція викладена в постанові Апеляційної палати ВАКС від 03.03.2026 у справі № 991/745/26 (провадження №11-сс/991/133/26).
Отже, скаргу захисника належить задовольнити частково.
Керуючись статтями 303-307, 369-372, 376 КПК, слідчий суддя.
ПОСТАНОВИВ:
Скаргу - задовольнити частково.
Скасувати постанову старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 від 05.05.2026 у кримінальному провадженні №12024050000000570 від 13.09.2024 про відмову у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 від 01.05.2026 про проведення допиту свідка ОСОБА_6 за участі підозрюваного та його захисника.
Зобов`язати детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні №12024050000000570 від 13.09.2024, повторно розглянути клопотання захисника ОСОБА_3 від 01.05.2026 про проведення допиту свідка ОСОБА_6 за участі підозрюваного та його захисника.
У решті вимог скарги відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1