ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2026 року	Львів	Справа № 460/9475/24 пров. № А/857/28717/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді Обрізко І.М., 
суддів Іщук Л.П., Шинкар Т.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2024 року, прийняте суддею Зозуля Д.П., м. Рівне у справі № 460/9475/24 за адміністративним позовом Комунального закладу «Здолбунівський геріатричний пансіонат» Рівненської обласної ради до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Кооперативне підприємство «Володимирецький комбінат громадського харчування» про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі,

встановив :

Комунальний заклад «Здолбунівський геріатричний пансіонат» Рівненської обласної ради (далі – КЗ, позивач) звернулося з позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області (далі – Держаудитслужба, відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Кооперативне підприємство «Володимирецький комбінат громадського харчування» (далі – КП, третя особа) в якому просить визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу закупівлі № UA 2024-02-29-006899-a.
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2024 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано Висновок Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №-02-29-006899-a.
Стягнуто на користь КП за рахунок бюджетних асигнувань Держаудитслужби судовий збір в сумі 3028,00грн.
Суд виходив з того, що вимога про зобов`язання замовника вжити заходів щодо припинення зобов`язання за договором не спрямована на досягнення легітимної мети.
Не погодившись з наведеним судовим рішенням відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що суд першої інстанції однобічно, неповно з`ясував обставини справи та неправильно застосував норми матеріального права внаслідок чого прийшов до помилкових висновків, які не відповідають обставинам справи, та за наявністю необґрунтованих позовних вимог прийняв неправомірне рішення.
В обґрунтування апеляції покликання маються на те, що контрольний захід проведено у порядку та спосіб, що визначений ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», та відповідно органом державного фінансового контролю при виконанні своїх безпосередніх повноважень дотримано вимоги ст. 19 Конституції України, а рішення суб`єкта владних повноважень відповідає критеріям, що визначені статтею 2 КАС України, зокрема є обґрунтованим, що підтверджується змістом констатуючої частини висновку, який наявний в матеріалах справи.
Зазначає, що у позивача відсутнє обґрунтоване документальне підтвердження відсутності конкуренції у тому числі з технічних причин та відповідно, як у замовника відсутні перешкоди для проведення закупівлі послуг з організації харчування підопічних шляхом застосування процедури відкритих торгів з особливостями, як визначено законодавцем.
Звертає увагу суду апеляційної інстанції, що КЗ з урахуванням специфіки діяльності та надання послуг для соціально вразливих верств населення відноситься до категорії замовників на яких розповсюджуються вимоги законодавства про закупівлі та які є обов`язковими для виконання.
Вважає, що враховуючи той факт, що замовником безпідставно укладено прямий договір, Держаудитслужбою правомірно зобов`язано замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, оскільки на момент оприлюднення висновку про результати моніторингу процедури закупівлі будь-якої інформації щодо виконання договору замовником не надано.
Апелянт переконаний, що позивачем та судом першої інстанції не враховано, що підставою для припинення договірних правовідносин може виступати не лише наявність порушень у ході виконання такого договору як це вказано в статтею 651 ЦК України, а й порушення допущені у ході проведення процедури закупівлі, що регламентовано статтею 215 ЦК України.
Просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
Позивачем відзиву на апеляційну скаргу не подано, що не перешкоджає розгляду справи по суті.
Згідно п. 3 ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних міркувань. 
Судом встановлено, що на підставі наказу начальника Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області від 23.07.2024 №52 «Про початок моніторингу закупівель» проведено моніторинг процедури закупівлі без використання електронної системи за предметом закупівлі - послуги з готування їжі, 12668400 UAH, 55320000-9, ДК021, 70380, послуга, проведеної Комунальним закладом «Здолбунівський геріатричний пансіонат» Рівненської обласної ради.
Підставою для здійснення моніторингу стали:
1) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
2) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 Закону №922-VIII.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, повноти відображення інформації про закупівлю, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом, наявність підстав щодо застосування закупівлі без використання електронної системи та обґрунтування здійснення закупівлі, дотримання принципів здійснення публічних закупівель, відповідності умов договору основним вимогам до укладання договорів відповідно до норм законодавства.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2024 за номером ID: UA-P-2024-02-29-008689-a; звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель UA-2024-02-29-006899-a, протокол розкриття тендерних пропозицій, обґрунтування підстави для здійснення закупівлі згідно з пп.5 п. 13 Особливостей затверджене наказом №14 від 28.02.2024, лист Рівненської обласної ради від 27.12.2022 №14-2411/01, договір оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності №15 від 01.02.2023 з актом приймання-передачі в оренду нерухомого майна, рішення про державну реєстрацію потужностей №16-17/16-01-10/330-23 від 12.05.2023, договір про надання послуг №15 від 28.02.2024 з додатком до нього укладений з КП, пояснення замовника отримані через електронну систему закупівель 26.07.2024 та 06.08.2024.
Відповідачем за результатами моніторингу закупівлі складено Висновок № UА 2024-02-29-006899-a від 13.08.2024 про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - Висновок № UА 2024-02-29-006899-a).
У вказаному Висновку відповідачем зазначено наступне: «За результатом аналізу питання наявності підстав щодо застосування закупівлі без використання електронної системи та обґрунтування здійснення закупівлі, дотримання принципів здійснення публічних закупівель встановлено порушення підпункту 5 пункту 13, пункту 5, абзацу третього пункту 17 Особливостей, п. 3 Особливостей та статті 5 Закону. За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, повноти відображення інформації про закупівлю, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом, відповідності умов договору основним вимогам до укладання договорів - порушень не встановлено».
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором відповідно до законодавства та здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач не погоджуючись із Висновком № UА 2024-02-29-006899-a на адресу відповідача подав заперечення до вказаного висновку від 13.08.2024 про результати моніторингу процедури закупівлі. Відповідно до змісту яких вказав, що згідно із кошторису КЗ була здійснена за предметом код ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 55320000-9 — «послуги з готування їжі», згідно з підпункту 5 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі – Особливостей), яким передбачено, що придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання в одному з таких випадків: відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником. Наголошує, що приміщення харчоблоку та їдальні пансіонату передані КП строком на 5 років відповідно до договору оренди № 15 від 01.02.2023. Разом з тим, безпосереднє споживання готової їжі підопічними не може здійснюватися в будь-якому не передбаченому для цього місці, в тому числі поза межами приміщень пансіонату. Споживання готової їжі підопічними КЗ «Здолбунівський геріатичний пансіонат» Рівненської обласної ради відбувається в їдальні пансіонату за місцем надання послуг згідно договору про надання послуг № 15 від 28.02.2024. При цьому не лише харчоблок, а і приміщення їдальні пансіонату перебуває в оренді КП «Володимирецький комбінат громадського харчування» відповідно до договору оренди № 15 від 01.02.2023. Відповідно до зазначеного для харчування підопічних технічно не є можливим надання кейтерингових послуг іншим суб`єктом господарювання, оскілки споживання готової їжі підопічними поза межами їдальні неможливе. 
Позивач не погоджується з прийнятим Висновком, просить визнати його протиправними та скасувати.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).
Згідно вимог ст.2 Закону №2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Як передбачено ст. 5 Закону №2939-ХІІ, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Згідно з пунктом 1 положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 (далі – Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Як визначено у п.7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Відповідно до п.1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс), затвердженого наказом Держаудитслужби №23 від 02.06.2016, він підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.
У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях (далі - управління).
Згідно з п.1 Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, затвердженого наказом Західного офісу Держаудитслужби від 22.02.2022 №116 (далі - Положення №116), Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області є структурним підрозділом Західного офісу Держаудитслужби.
Як передбачено п. 2 Положення №116, Управління у своїй діяльності керується, зокрема, дорученнями Голови Держаудитслужби, його першого заступника та заступника.
Відповідно до п. 3 Положення №116, основним завданням Управління є реалізація повноважень Західного офісу Держаудитслужби на території Рівненської області.
З урахуванням зазначеного, суд правильно зауважив, що Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області (Держаудитслужба), як структурний підрозділ Західного офісу Держаудитслужби, уповноважене на здійснення моніторингу закупівель в порядку визначеному законом, зокрема, за дорученням голови Держаудитслужби та його заступників.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, що прийняттю наказу Держаудитслужби в Рівненській області від 23.07.2024 №52 «Про початок моніторингу закупівель» передувало доручення заступника Голови Держаудитслужби України від 17.04.2024 №003100-18/5044-2024.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади врегульовані Законом України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII).
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Згідно вимог ч. 1 ст. 5 Закону № 922-VIII закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Як встановлено пунктами 3-7 та 3-8 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні в разі здійснення замовником закупівлі без використання електронної системи закупівель, за умови що вартість закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня укладення такого договору. 
На виконання вищевказаних вимог, постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).
Особливостями встановлюється порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Як передбачено п. 3 Особливостей, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.
Вимогами абз. 3 п.17 Особливостей забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими особливостями.
Також, згідно із п. 5 Особливостей, забороняється придбання замовниками товарів, робіт і послуг до/без проведення процедури закупівлі відкриті торги/використання електронного каталогу (у разі закупівлі товару), визначеної цими особливостями, та укладення договорів про закупівлю, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедури закупівлі відкриті торги/використання електронного каталогу (у разі закупівлі товару), визначеної цими особливостями (крім випадків, передбачених пунктами 9 і 13 цих особливостей).
Пунктом 9 Особливостей передбачено, що публічні закупівлі товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 2 березня 2022 № 185 «Деякі питання здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» здійснюються замовниками без застосування процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених Законом та цими особливостями.
Під час здійснення публічних закупівель, передбачених цим пунктом, без використання електронної системи закупівель замовники повинні відповідно до Закону дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, зокрема максимальної економії, ефективності, запобігання корупційним діям і зловживанням, та за результатами їх здійснення за умови, що вартість закупівлі становить або перевищує 50 тис. гривень, оприлюднювати в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, відповідно до пункту 3-8 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, а також обґрунтування підстави для здійснення замовником закупівлі відповідно до цього пункту. Обґрунтування у вигляді розпорядчого рішення замовника або іншого документа готується уповноваженою особою або іншою службовою (посадовою) особою замовника та погоджується (затверджується) керівником замовника або іншою особою, визначеною керівником замовника.
Як встановлено судом, на виконання зазначених вимог позивачем в Обґрунтуванні підстав для здійснення закупівлі від 28.02.2024 оприлюдненого 29.02.2024 в електронній системі закупівель вказано: «Замовник прийняв рішення та здійснив закупівлю за ДК 021:2015: 55320000-9 – «Послуги з організації харчування» без застосування процедури відкритих торгів відповідно до підпункту 5 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі – Особливостей), яким передбачено, що придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання в одному з таких випадків: предмет закупівлі полягає у створенні або придбанні витвору мистецтва або художнього виконання; укладення договору про закупівлю з переможцем архітектурного або мистецького конкурсу; відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником; необхідність захисту прав інтелектуальної власності; укладення договору про закупівлю з постачальником “останньої надії” або з постачальником універсальної послуги на постачання електричної енергії або природного газу. Замовник в Обґрунтуванні та в наданому під час моніторингу поясненні вказав, що не може з технічних причин укласти договір про надання послуг з готування їжі для харчування підопічних з іншим суб`єктом господарювання у зв`язку з передачею частини приміщень геріатричного пансіонату за результатами електронного аукціону в оренду КП «Володимирецький комбінат громадського харчування» строком на 5 років.».
Разом з тим, предметом оскарження у цій справі є Висновок № UА 2024-02-29-006899-a Держаудитслужби у Рівненській області, яким за результатами проведеного моніторингу встановлено, що замовник прийняв рішення та здійснив закупівлю «Послуги з організації харчування» без застосування процедури відкритих торгів, чим порушено пп. 5 п.13, п.5 абзацу третього п. 17 Особливостей, п. 3 Особливостей та ст. 5 Закону.
Як правильно зазначив суд, під час проведення моніторингу не встановлено порушення з приводу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, повноти відображення інформації про закупівлю, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом, відповідності умов договору основним вимогам до укладання.
Згідно з матеріалами справи, позивач з посиланням на Особливості та Закон № 922-VIII заперечує необхідність проведення відкритих торгів.
За правилами підпункту 5 пункту 13 Особливостей, придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли: роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання в одному з таких випадків: 
- предмет закупівлі полягає у створенні або придбанні витвору мистецтва або художнього виконання;
- укладення договору про закупівлю з переможцем архітектурного або мистецького конкурсу;
- відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником;
- необхідність захисту прав інтелектуальної власності;
- укладення договору про закупівлю з постачальником останньої надії або з постачальником універсальної послуги на постачання електричної енергії або природного газу.
З урахуванням зазначеного, суд правильно зауважив, що вказаною нормою передбачено право придбання замовником товарів і послуг шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару за певних умов.
При цьому, п.п. 5 п. 13 Особливостей визначено вичерпний перелік коли може здійснюватися закупівля товару без застосування відкритих торгів, а саме відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником.
Судом також правильно зазначено, що у даному випадку застосування даної норми є можливим лише за умови доведення замовником, що в силу технічних причин замовлені послуги можуть бути надані лише однією організацією.
Як підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, підставою обґрунтування причини укладення договору без використання електронної системи закупівлі є відсутність конкуренції з технічних причин - по причині того, що згідно договору оренди нерухомого майна № 15 від 01.02.2023, приміщення харчоблоку та їдальні пансіонату, за адресою: 35700 Рівненська обл., м. Здолбунів вул. Березнева, 40, передані строком на 5 років в оренду Кооперативному підприємству «Володимирецький комбінат громадського харчування». 
Крім того, у своїх поясненнях позивач вказує, що КП здійснило державну реєстрацію потужностей за вказаною вище адресою.
Згідно тверджень відповідача, розділом 5 договору про надання послуг №15 від 28.02.2024, укладеного за результатами проведеної закупівлі з КП, визначено, зокрема, що «в разі неможливості фактичного приготування страв (відключення електричної енергії, несприятливих природних умов та інше) послуги повинні надаватися шляхом доставки готових страв в термосах/ контейнерах для їжі таким чином, щоб уникнути псування, пошкодження готових страв, потрапляння пилу, бруду та іншого втручання під час їх транспортування до місця надання послуг», що фактично передбачає можливість надання кейтерингових послуг у відповідності до ДК 021:2015: 55520000-1 «Кейтерингові послуги». Тобто, зважаючи на означене, технічно можливим є надання кейтерингових послуг іншими суб`єктом господарювання та відповідно проведення закупівлі на умовах відкритих торгів. Оскільки кейтеринг передбачає такий спосіб організації харчування як реалізація готових страв, виготовлених без використання матеріально-технічної бази геріатричного пансіонату (без використання харчоблоку та їдальні) оператором ринку харчових продуктів, який здійснює постачання послуг з харчування.
Таким чином, на думку відповідача, Обґрунтування позивача не підтверджує необхідність та виключну можливість укладення прямого договору без застосування процедури відкритих торгів, у зв`язку з відсутністю конкуренції (у тому числі з технічних причин).
При цьому, судом враховано доводи позивача та третьої особи, що організація харчування підопічних пансіонату іншим суб`єктом господарювання, в тому числі на умовах кейтерингу з технічних причин неможлива, так як підопічні пансіонату в силу відповідних психічних проблемам зі здоров`ям, не можуть харчуватись поза межами визначених приміщень пансіонату. Отже, якщо припустити за висновком Держаудитслужби що інший суб`єкт господарювання здійснював би доставку готової їжі для харчування підопічних, то технічно та за санітарними вимогами відсутнє інше приміщення крім переданого в оренду приміщення їдальні пансіонату, де можливе безпосереднє споживання їжі підопічними пансіонату.
У Констатуючій частині Висновку № UА 2024-02-29-006899-a, серед іншого, відповідачем вказано, що доданий замовником на Обґрунтування договір №15 від 01.02.2023 оренди нерухомого майна, яке належить до комунальної власності, свідчить про передачу частини будівлі харчоблоку КЗ для КП та пунктом 8.1 передбачає, що орендар має право передати майно в суборенду за погодженням з орендодавцем.
Так, відповідно до пункту 8.1 договору оренди №15 від 01.02.2023 орендар має право передати майно в суборенду за погодженням з орендодавцем. Відповідно до цього пункту договору визначається право, а не обов`язок орендаря передати майно в суборенду. Крім того, відсутні відомості щодо звернень про погодження суборенди від орендаря.
Отже, відповідно до вимог п.п. 5 п. 13 Особливостей, у позивача виникає право на укладення прямого договору у випадку, якщо послуги через будь-які обґрунтовані та підтверджені технічні причини, в тому числі встановлені законодавством, можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання за відсутності при цьому альтернативи. Більше того, такі обставини документально підтверджені.
Позаяк, на обґрунтування підстави для здійснення закупівлі вказав, що не міг з технічних причин укласти договір про надання послуг з готування їжі для харчування підопічних з іншим суб`єктом господарювання у зв`язку з передачею частини приміщень геріатричного пансіонату за результатами електронного аукціону в оренду КП «Володимирецький комбінат громадського харчування» строком на 5 років.
За наведених обставин колегія суддів поділяє висновок суду першої інстанції, що є помилковим висновок відповідача про порушення позивачем вимог пп. 5 п.13, п.5 абзацу третього п. 17 Особливостей, п. 3 Особливостей та ст. 5 Закону.
Крім того, судом також враховано, що такий захід реагування у вигляді зобов`язання припинити зобов`язання за договором є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.
При цьому, судом мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання і публічними інтересами.
Суд правильно зазначив, що ст.10 Закону № 2939-XII передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Однак, ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом не встановлено право органів фінансового контролю вимагати припинення зобов`язань за договорами.
Спонукання позивача до припинення договору є виходом за межі повноважень та може призвести до порушення позивачем чинного законодавства і майнових прав господарюючих суб`єктів; такий захід є надмірним та непропорційним. Зазначене, в світлі обов`язкового характеру вимог органу державного фінансового контролю, є порушенням вимог Закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.
Також, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у визначений в оскаржуваному висновку спосіб – припинення зобов`язання призведе до порушення прав та інтересів третьої особи та матиме негативні наслідки для репутації позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.
Крім того, відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21 січня 2021 у справі № 120/1297/20-а.
Отже, вимога про припинення зобов`язання за договором, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.
З урахуванням зазначеного, суд правильно вважав, що зобов`язання відповідачем позивача усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель, шляхом припинення зобов`язань за договором, у даному випадку є непропорційним.
Крім того, судом враховано, що критерій «пропорційності» передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.
Враховуючи викладене, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуваний Висновок № UА 2024-02-29-006899-a Держаудитслужби не відповідає критерію «пропорційності», оскільки вимога припинити зобов`язання за договором з переможцем електронного аукціону КП «Володимирецький комбінат громадського харчування» може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору, що підтверджується наявними в матеріалах справи письмовими доказами та протилежного всупереч вимогам частини 2 статті 77 КАС України відповідачем не доведено.
З урахуванням зазначеного, суд правильно зауважив, що вимога про зобов`язання замовника вжити заходів щодо припинення зобов`язання за договором не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею
З огляду на викладене, правильним є висновок суду про задоволення позовної вимоги шляхом визнання протиправним та скасування Висновку Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про результати моніторингу процедури закупівлі №-02-29-006899-a.
Крім того, колегія суддів зазначає, що інші зазначені скаржником в апеляційній скарзі обставини, крім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи, норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доводів, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.
Апеляційний суд при прийнятті даного рішення також застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в п. 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії», заява №303-A, п. 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а, відтак, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Судові витрати розподілу не підлягають з огляду на результат вирішення апеляційної скарги та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області залишити без задоволення, рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2024 року у справі № 460/9475/24, - без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку у випадках, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	І. М. Обрізко 	
судді	 	Л. П. Іщук 	
 	 	Т. І. Шинкар