Справа № 158/2307/25
Номер провадження 2/954/198/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2026 року	с-ще Нововоронцовка	

Нововоронцовський районний суд Херсонської області в складі: головуючого судді Гончаренка О.В., за участю секретаря судового засідання Посохіної О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Нововоронцовка Херсонської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Горохівської сільської ради, Ківерцівської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,
встановив:

Позивач звернулася до суду з даним позовом в якому просить встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач зазначає, що через військову агресію Російської Федерації проти України та введення воєнного стану, постійні обстріли, загроза життю та здоров`ю, завадили йому вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, він був вимушений покинути окуповану територію. Вважає, що строк прийняття спадщини був пропущений ним з поважних причин та просить суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
У судове засідання позивач не з`явився, подав до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив розглядати справу без його участі.
Представник відповідача Горохівської сільської ради у судове засідання не з`явився, подав письмову заяву про розгляд справи у відсутності відповідача, при прийняття рішення покладається на розсуд суду.
Представник відповідача Ківерцівської міської ради у судове засідання не з`явився, подав письмову заяву про розгляд справи у відсутності відповідача, при прийняття рішення покладається на розсуд суду.
Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до наступних висновків.
Із матеріалів справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (повторно) серії НОМЕР_1 від 03.10.2024 року, місце смерті Херсон.
29.10.2024 року державний нотаріус Ківерцівської державної нотаріальної контори Єрмолай Л.В. відмовила позивачу у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини. Нотаріус рекомендувала з питання встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини звернутися до суду.
У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно дост.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини , а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. В обох випадках спадкоємцями можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, і, крім того, юридичні особи та інші учасники цивільних відносин.
Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування. Так, для прийняття спадщини спадкоємцем необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщин.
Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.
Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.
Згідно із ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач у тому числі і як спадкоємець першої черги за законом не зверталася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.
Позивач ставить питання про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, до складу якої входить нерухоме майно, а саме земельна ділянка площею 8,754 га, кадастровий номер – 6523881500:02:017:0015, яка розташована на території Верхньоторгаївської сільської ради Нижньосірогорського району Херсонської області.
Про наявність іншого майна спадкодавця суду не повідомлено.
На думку суду, для встановленні всіх обставин справи, у такому випадку належним відповідачем по справі є Верхньоторгаївська сільська рада або відповідна військова адміністрація, оскільки майно перебуває на тимчасово окупованій території України.
До майна спадкодавця не має жодного відношення ні Горохівська сільська рада, ні Ківерцівська міська рада, які є неналежними відповідачами. Оскільки відповідно до ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.
Також суд звертає увагу, що відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_2 померла у м. Херсоні. Будь-яких даних про реєстрацію її місця проживання суду не надано. 
Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову – обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі№ 372/51/16-ц, від 05 травня 2019 року у справі № 554/10058/17.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.
При цьому, суд при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.
Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.
Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року справі №461/6793/15-ц (провадження № 61-15551св18).
Згідно ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Керуючись ст.ст. 6, 12, 141, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Горохівської сільської ради, Ківерцівської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя	О.В. Гончаренко