Справа № 932/6081/25
Провадження № 2/932/2220/25

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 квітня 2026 року м.Дніпро
Шевченківський районний суд міста Дніпра 
в складі: головуючого-судді: Цитульського В.І.,
за участю секретаря: Підопригори Р.А.
позивача ОСОБА_1 
представника позивача ОСОБА_2 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про встановлення факту родинних відносин, - 
ВСТАНОВИВ:
29 травня 2025 року позивач звернувся до суду із зазначеним позовом. 
06 червня 2025 року суд своєю ухвалою відкрив провадження у справі у порядку загального позовного провадження. 
31 березня 2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 
Стислий виклад позовних вимог. 
Позивач є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Померла проживала сама чоловіка та дітей не мала. У встановлений шестимісячний строк позивач звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Але 17.12.2022 приватним нотаріусом було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні відносини між позивачкою та спадкодавцем. Таким чином позивач звернулася до суду для встановлення факту родинних відносин.
Короткий зміст заперечень відповідача. 
Дніпровська міська рада просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі через його необґрунтованість. Свою позицію відповідач аргументує тим, що позивачем не надано належних, допустимих та переконливих доказів родинних зв`язків зі спадкодавицею, надані фотокартки та медичні виписки не мають достатньої юридичної сили, а неможливість відновлення архівних записів об`єктивно не доведена. Крім того, відповідач наголошує на наявності спору про право на спадкове майно, в якому міськрада є належним відповідачем, оскільки зобов`язана захищати майнові інтереси територіальної громади щодо оформлення потенційно відумерлої спадщини.
Позивачем подано відповідь на відзив. 
Позивач наголошує, що звернення до суду зумовлене виключно неможливістю підтвердити родинні зв`язки через втрату архівних документів воєнного часу, а не наявністю спору про право. Позивач своєчасно подала заяву про прийняття спадщини, що виключає статус майна як відумерлого, а твердження відповідача про «уявний спір» є передчасними та не підкріпленими жодними доказами. Факт того, що позивач є двоюрідною сестрою померлої, підтверджується наявними оригіналами документів спадкодавиці, сімейними фотокартками та готовністю свідків надати свідчення, що за сукупністю доказів є достатнім для встановлення юридичного факту в судовому порядку.
Позивач та її представник у судовому засіданні підтримали позовні вимоги, надали пояснення аналогічні викладеним в позові. 
Представник відповідача у судове засідання не з`явився про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 
Фактичні обставини встановлені судом. 
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . 
Після її смерті позивач ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Прокоф`євої О.Ю. із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 . 
Постановою від 12 липня 2023 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки не подано документів, що підтверджують споріднення зі спадкодавцем ОСОБА_3 . 
Факт родинного зв`язку простежується за такими документами:
-копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 , в якому батьком записаний ОСОБА_5 ;
-копія актового запису №22 від 08.03.1938 про народження ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками якого записані ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ;
-копія свідоцтв про шлюб серії НОМЕР_3 та НОМЕР_4 та витяг з ДРАЦС, що підтверджують зміну прізвища позивачки з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_9 » та в подальшому на « ОСОБА_10 »;
-копія свідоцтва про право на спадщину за законом №8-2759 та витяг про реєстрацію права власності, видані ОСОБА_3 після смерті її матері - ОСОБА_11 , що підтверджує зв`язок між спадкодавицею та сестрою батька позивачки;
-копія свідоцтва про смерть ОСОБА_11 серії НОМЕР_5 , оригінал якого знаходиться у позивачки, що підтверджує наявність сімейних документів у розпорядженні ОСОБА_1 ;
-цифрові фотокартки, на яких зображено спільне дозвілля та присутність позивачки і спадкодавиці ОСОБА_3 на сімейних заходах, зокрема на весіллі рідного брата позивачки - ОСОБА_12 , що підтверджує близькі родинні стосунки та спілкування протягом життя.
Згідно з відповідями Виконавчого комітету Білоцерківської сільської ради та Відділу ДРАЦС у Миргородському районі Полтавської області №04-16/1108, актового запису про народження ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 не виявлено у зв`язку з тим, що значна кількість документів була втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини в роки Другої світової війни (1941-1943 рр.).
Відповідно до наданої копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , єдиним спадкоємцем, який у встановлений законом шестимісячний строк звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Прокоф`євої О.Ю., була ОСОБА_1 .
В судовому засіданні були допитані свідки ОСОБА_13 та ОСОБА_12 , які підтвердили обставини викладені у позові. Зазначили, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 були двоюрідними сестрами, підтримували родинні відносини. Доглядом під час хвороби ОСОБА_3 та її похованням займалася ОСОБА_1 . 
З урахуванням наведеного, у суду немає підстав ставити під сумнів достовірність та правдивість фактів, повідомлених свідками, їх показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі доказам.
Норми права застосовані судом. 
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" № 5 від 31.03.1995 року передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину тощо.
Відповідно до Роз`яснення Міністерства Юстиції України від 11.10.2011 р. «Окремі питання спадкування», "Ступінь споріднення", тобто кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних зв`язках. До родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення - діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Родичі шостого ступеня споріднення це - діти його двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри). У п`яту чергу право на спадкування мають родичі четвертого - шостого ступеня споріднення, якщо відсутні спадкоємці перших чотирьох черг.
Зазначене цілком узгоджується із викладеними у Листі Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`ясненням суті спадкування за правом представлення, яке полягає в тому, що хоча деякі родичі спадкодавця (його внуки, правнуки, прабаба, прадід, племінники, двоюрідні брати та сестри спадкодавця) не включаються до складу жодної з черг спадкоємців за законом, про те вони не усуваються повністю від спадкування і за певних умов набувають права спадкування.
Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Згідно із ст. 1258 ЦК спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.
Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. 
Висновки суду.
В ході судового розгляду було повністю підтверджено ланцюг родинних відносин між позивачем та спадкодавицею ОСОБА_3 , незважаючи на об`єктивну неможливість надання одного з актових записів через знищення архівів Полтавщини в роки Другої світової війни.
Встановлені обставини вказують на те, що позивач діяла добросовісно та у визначений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк звернулася до нотаріуса, що автоматично спростовує позицію Дніпровської міської ради щодо потенційної «відумерлості» майна, адже право громади на спадщину за ст. 1277 ЦК України виникає лише за повної відсутності спадкоємців.
Сукупність наданих письмових доказів, зокрема свідоцтво про народження батька позивачки ОСОБА_5 , де зазначені спільні з матір`ю спадкодавиці батьки - ОСОБА_6 та ОСОБА_14 , а також наявність у позивачки оригіналів особистих документів померлих родичів, медичних епікризів та сімейних фотокарток, підкріплюється показаннями свідків, які безпосередньо підтвердили факт стабільного спілкування, спільного святкування сімейних подій та визнання померлою позивачки як своєї єдиної близької родички створює цілісну картину родинного зв`язку. 
Оскільки правова позиція Верховного Суду прямо вказує на те, що у разі втрати архівів належними доказами є показання свідків та непрямі паперові джерела, а відповідач не надав жодних контрдоказів, які б спростовували спорідненість чи вказували на наявність інших претендентів на майно, задоволення позову є єдиним справедливим та законним шляхом для захисту спадкових прав позивачки, що забезпечить дотримання принципу правової визначеності та дозволить завершити оформлення спадщини, яка фактично вже була прийнята позивачем через подання відповідної заяви.
Керуючись ст.ст258,259,263-265, 280, 352,354 ЦПК України, -
В И Р І Ш И В: 
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.
Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме що ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 доводиться ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 двоюрідною сестрою. 
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Повний текст рішення складений 27 квітня 2026 року. 

Суддя: В.І.Цитульський