ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.06.2026	м. Дніпро	Справа № 904/1234/26	

За позовом Військової частини НОМЕР_1 , АДРЕСА_1  
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА", м. Зеленодольськ, Криворізький район, Дніпропетровська область 
про стягнення заборгованості за договором підряду на будівництво фортифікаційних споруд 

Суддя Красота О.І.

Без участі представників сторін 

СУТЬ СПОРУ:
Військова частина НОМЕР_1 звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" і просить суд стягнути пеню за порушення строків завершення будівництва у розмірі 439 975,70 грн., штраф у розмірі 7% за прострочення завершення будівництва понад тридцять днів у розмірі 209 512,24 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем умов Договору підряду на будівництво фортифікаційних споруд № 133/4Д від 21.03.2025 в частині повного та своєчасного виконання робіт.

Ухвалою суду від 17.03.2026 позовну заяву залишено без руху; встановлено Позивачу семиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви, а саме надати письмові уточнення позовної заяви стосовно місцезнаходження Відповідача.

19.03.2026 від Позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої додано позовну заяву з уточненням місцезнаходження Відповідача.

Ухвалою суду від 24.03.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

21.04.2026 від Відповідача надійшов відзив на позов, в якому він проти позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у задоволенні позову повністю, а у разі, якщо суд дійде висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову - зменшити розмір заявлених до стягнення штрафних санкцій і пені до мінімально необхідного рівня (на 99%), який не порушуватиме баланс інтересів сторін та відповідатиме компенсаційній, а не каральній природі неустойки.

22.04.2026 від Позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він заперечував проти доводів Відповідача.

28.05.2026 від Відповідача надійшло клопотання про долучення доказів.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. 

Справу відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод розглянуто судом протягом розумного строку. 

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, господарський суд 

ВСТАНОВИВ:
21.03.2025 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" (далі - Підрядник, Відповідач) та Військовою частиною НОМЕР_1 (далі - Замовник, Позивач) укладено Договір підряду на будівництво фортифікаційних споруд № 133/4Д (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1 Договору в порядку, строки та на умовах, визначених Договором, Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується на свій ризик, власними силами виконати роботи з розробки проєктно-кошторисної документації та виконання будівельних робіт по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 364" (далі - Об`єкт), а Замовник зобов`язується прийняти виконані на умовах Договору роботи та оплатити їх вартість.
Код ДК 021:2015: 45220000-5 – Інженерні та будівельні роботи.

За умовами п. 1.2 Договору склад та обсяги робіт можуть бути зменшені від реального фінансування видатків, відповідно до програми фінансування, що оформлюється додатковою угодою з відповідними додатками. Джерелом фінансування проведення робіт є Державний бюджет України.

Згідно з п. 1.4 Договору роботи виконуються за етапами:
І етап – проєктування: виконання вишукувальних робіт (інженерно-геодезичні та інженерно-геологічні вишукування), розроблення проєктної документації стадії "Робочий проєкт" (у склад якого повинен входити Генеральний план), у тому числі проходження експертизи з отриманням позитивного експертного звіту та передача Замовнику відповідно до Календарного графіку виконання робіт (Додаток 4), що є невід`ємною частиною Договору;
ІІ етап – будівельні роботи відповідно до Календарного графіку виконання робіт (Додаток 4).

У пункті 2.1 Договору сторонами узгоджено, що вартість робіт визначена за Договірною ціною (Додаток № 1) і складає 2 994 214,00 грн., у тому числі ПДВ 499 035,67 грн., та є складовою частиною вартості робіт по об`єкту в межах зведеного кошторисного рахунку вартості будівництва об`єкта.

Згідно з п. 2.3 Договору договірна ціна може бути зменшена за взаємною згодою сторін.

Пунктом 3.1 Договору встановлено, що строки виконання робіт за Договором визначені Календарним графіком виконання робіт (Додаток 4) та встановлюються до 16.06.2025 включно.

Відповідно до п. 3.2 Договору Підрядник розпочинає виконання робіт згідно з Календарним графіком виконання робіт, але не пізніше 5 календарних днів після підписання Договору.

За умовами п. 3.3 Договору строки виконання робіт можуть змінюватись із внесенням відповідних змін у Договір у разі виникнення обставин непереборної сили (які засвідчуються відповідно до Розділу 14 Договору).

Після закінчення виконання робіт Підрядник письмово повідомляє про це Замовника. Датою закінчення робіт за Договором вважається дата підписання акта готовності об`єкта до експлуатації, складеного уповноваженими представниками Замовника разом із представниками Підрядника (п. 3.4 Договору).

Згідно з п. 3.5 Договору Підрядник передає Замовнику (згідно з накладною):
по І етапу: технічні звіти про вишукувальні роботи (інженерно-геодезичні та інженерно-геологічні вишукування) у паперовому вигляді у двох примірниках та один примірник на електронному носії (повний комплект у форматі Portable Document Format (.pdf));
Проєктну документацію стадії "Робочий проєкт" у паперовому вигляді у чотирьох примірниках та одному примірнику на електронному носії (повний комплект у форматах Portable Document Format (.pdf), Microsoft office Word 2016 (.docs));
Позитивний експертний звіт.
Замовник протягом 10 календарних днів з дня отримання документації (за накладною) та акта виконаних робіт зобов`язаний прийняти роботи шляхом підписання акта виконаних робіт та направити його Виконавцю. У разі відмови від підписання акта виконаних робіт Замовник у цей самий строк зобов`язаний направити Підряднику вмотивовану відмову від приймання проєктної документації.

Підпунктом 4.2.1 пункту 4.2 Договору визначено, що Замовник зобов`язаний затвердити проєктну документацію, надати Підряднику об`єкт (фронт робіт).

Згідно з п. 4.4 Договору Підрядник зобов`язаний, зокрема:
пп. 4.4.16 завчасно, у письмовій формі, інформувати Замовника про можливе сповільнення або призупинення виконання робіт за незалежних від нього обставин (не менш ніж за 10 днів);
пп. 4.4.20 інформувати Замовника про хід виконання зобов`язань за Договором, обставини, що перешкоджають його виконанню, а також заходи, необхідні для їх усунення.

Відповідно до п. 8.1 Договору Замовник за Актом приймання-передачі об`єкта передає Підряднику на період виконання робіт та до їх завершення об`єкт (будівельний майданчик/фронт робіт).

Згідно з п. 8.2 Договору Підрядник самостійно організовує всю роботу з виконання Договору відповідно до Календарного графіка виконання робіт (Додаток 4), та з дотриманням вимог ДБН А.3.1-5-2016 "Організація будівельного виробництва", інших нормативних документів, які регулюють виконання будівельних робіт.

Підрядник щомісячно до 10 числа наступного місяця зобов`язаний інформувати Замовника, зокрема про хід виконання робіт, у тому числі про відхилення від графіка їх виконання (причини, заходи щодо усунення відхилення тощо) (п. 8.4 Договору).

Згідно з п. 10.1 Договору приймання та передача виконаних робіт здійснюються сторонами поступово у міру завершення виконання видів робіт, їх частин, окремих конструктивних елементів тощо, шляхом підписання сторонами акта приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3.

За умовами п. 10.2 Договору акт приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в, акт здачі-приймання виконаних проектних робіт та довідка про вартість виконаних будівельних робіт за формою № КБ-3 за виконані будівельні роботи оформлюються належним чином Підрядником у двох примірниках і надаються для підписання Замовнику.

Відповідно до п. 10.3 Договору Замовник повинен розглянути та підписати акт приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3 протягом 5 робочих днів з моменту одержання цих документів або письмово мотивувати відмову від прийняття робіт із зазначенням переліку зауважень та/або виявлених недоліків (дефектів) та строків їх усунення, при цьому визначений Замовником строк є обов`язковим для Підрядника.

Згідно з п. 11.1 Договору розрахунки за виконані роботи з будівництва об`єкту проводяться на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3, протягом 10 календарних днів після їх підписання (за умов надходження бюджетних коштів на рахунок Замовника) і надання Підрядником проміжного пакету документів, а саме: проміжних актів прихованих робіт, затверджених інженером технічного нагляду.
Після виконання Підрядником робіт з будівництва Замовник приймає виконану роботу та протягом 5 робочих днів з дати отримання пакету документів, підписує акти приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3, якщо вони повністю відповідають об`ємам виконаних робіт на ділянці будівництва, в іншому випадку акти повертаються Підряднику для усунення зауважень та коригування.

Відповідно до п. 13.2 Договору Підрядник несе відповідальність за якість та строки виконання робіт по об`єкту, якщо не доведе, що ці порушення стались не з його вини.

Згідно з п. 13.5 Договору за порушення строків завершення будівництва за Договором Підрядник сплачує Замовникові пеню у розмірі 0,1% Договірної ціни, за кожен день такого прострочення, а за прострочення понад 30 днів з Підрядника додатково стягується штраф на користь Замовника у розмірі 7% вказаної вартості.

Закінчення строку дії Договору не звільняє сторони від відповідальності за порушення його умов (п. 13.12 Договору).

За умовами п. 13.13 Договору Підрядник не несе відповідальності за порушення строків виконання робіт за Договором, якщо таке порушення сталось не з його вини.

Відповідно до п. 17.2 Договору останній набуває чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін і діє до завершення воєнного стану, оголошеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 "Про введення воєнного стану в Україні" (зі змінами), але не пізніше ніж до 31.12.2025. У частині оплати - до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань за цим Договором.

У Календарному графіку виконання робіт (Додаток № 4 до Договору) сторони узгодили етапи та строки виконання робіт.

На виконання умов Договору Позивачем передано, а Відповідачем прийнято об`єкт для початку будівництва, про що складений акт приймання-передачі об`єкта (будівельного майданчика) від 22.03.2025.

Наказом командира Військової частини НОМЕР_1 (з адміністративно-господарської діяльності) № 197 від 14.04.2025 затверджена проєктна документація по об`єкту "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 200".

Роботи І етапу виконані Відповідачем відповідно до умов Договору. Розроблена проектно – кошторисна документація, позитивний експертний звіт від 07.04.2025 № 280-Е-25/В передані Позивачу відповідно до акту від 02.05.2025 № 1ПКД здачі-приймання виконаних робіт з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 364" за Договором № 133/4Д від 21.03.2025.
Вартість виконаних проектних робіт та вартість експертизи проектної документації з урахуванням ПДВ за цим актом склала 59 760,00 грн. 

Додатковою угодою № 1 від 05.05.2025 сторони змінили вартість робіт за Договором у бік зменшення на 1 182,00 грн. шляхом внесення змін до п. 2.1 Договору, у зв`язку з чим вартість робіт за Договором склала 2 993 032,00 грн., у тому числі ПДВ 498 838,67 грн. 

Крім того, на підставі цієї Додаткової угоди додано п. 9.2 до розділу 9 Договору, відповідно до якого за рішенням Замовника, у встановленому законодавством порядку може здійснюватися попередня оплата (аванс) у розмірі не більше 30% вартості будівельних робіт за Договором. Підрядник зобов`язаний використати отриману попередньої оплати на придбання і постачання необхідних для виконання робіт, матеріалів, конструкцій, виробів після отримання попередньої оплати не пізніше 07.06.2025 та надати Замовнику Акт приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в та Довідки (накладні) про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3, первинні бухгалтерські документи. По закінченню зазначеного терміну невикористані суми авансу повертаються Замовнику з нарахуванням річної відсоткової плати на рівні облікової ставки НБУ. 

На виконання умов п. 9.2 Договору, Позивач здійснив попередню оплату (аванс) у розмірі 763 948,10 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 90 від 12.05.2025.

Відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт за червень 2025 року № 1 від 07.06.2025 Відповідачем виконані та прийняті Позивачем будівельні роботи на суму 1 132 402,67 грн. (попередня оплата 763 948,10 грн. + роботи по акту 368 454,57 грн.).

Згідно з платіжною інструкцією № 514 від 18.06.2025 Позивач перерахував Відповідачу 368 454,57 грн. за виконані будівельні роботи. 

Згідно з платіжною інструкцією № 629 від 20.06.2025 Позивач перерахував Відповідачу 59 760,00 грн. за виконання робіт з розробки проектно-кошторисної документації. 

Відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2025 року № 2 від 11.11.2025 Відповідачем виконані та прийняті Позивачем будівельні роботи на суму 1 751 221,40 грн. 

Згідно з платіжною інструкцією № 2398 від 17.11.2025 Позивач перерахував Відповідачу 1 751 221,40 грн. за виконані будівельні роботи. 

Відповідно до акту № 2ПКД від 24.11.2025 здачі-приймання виконаних робіт з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 364" за Договором № 133/4Д від 21.03.2025, роботи зі здійснення авторського нагляду по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 364" на суму 11 400,00 грн.

Згідно з платіжною інструкцією № 2513 від 26.11.2025 Позивач перерахував Відповідачу 11 400,00 грн. за виконання робіт з авторського нагляду. 

У зв`язку з меншою кінцевою вартістю робіт по об`єкту "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 364", з метою зняття бюджетних зобов`язань, Додатковою угодою № 2 від 26.11.2025 сторони змінили вартість робіт за Договором у бік зменшення на 38 247,93 грн. шляхом внесення змін до п. 2.1 Договору, у зв`язку з чим вартість робіт за Договором склала 2 954 784,07 грн., у тому числі ПДВ 492 464,01 грн. 

Актом готовності об`єкта до експлуатації від 04.12.2025 визначено, що будівельні роботи по об`єкту "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 364" виконано в повному обсязі та закінчено у листопаді 2025 року (акт КБ-2в від 11.11.2025), фактична вартість основних фондів (виконаних робіт) склала 2 954 784,07 грн.

Отже, Відповідач допустив порушення умов п. 3.1 Договору в частині дотримання строку завершення будівельних робіт - станом на 16.06.2025 будівельні роботи по об`єкту не було завершено.

У зв`язку з цим Позивач просить суд стягнути з Відповідача пеню за порушення строків завершення будівництва у розмірі 439 975,70 грн., штраф у розмірі 7% за прострочення завершення будівництва понад тридцять днів у розмірі 209 512,24 грн. на підставі п. 13.5 Договору.

Ухвалюючи рішення, господарський суд виходив з таких підстав. 
За приписами ч. 2 ст. 628 Цивільного кодексу України сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

Відповідно до ст. 887 Цивільного кодексу України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх. До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 875 Цивільного кодексу України визначено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Укладений сторонами Договір містить елементи різних договорів, а саме договору підряду на проведення проектних та пошукових робіт та договору будівельного підряду, тобто, є змішаним договором.

Зважаючи на те, що причиною виникнення цього спору є неналежне виконання Відповідачем зобов`язань саме в частині виконання будівельних робіт, до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення цивільного законодавства, які регулюють будівельний підряд.

Статтею 857 Цивільного кодексу України передбачено, що робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (частина 1 статті 846 Цивільного кодексу України).

Частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Згідно з ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. 

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України). 

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим до виконання.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст. 599 Цивільного кодексу України).

Згідно зі ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). 

Відповідно до ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як встановлено судом вище, роботи І етапу виконані Відповідачем відповідно до умов Договору. Розроблена проектно – кошторисна документація, позитивний експертний звіт від 07.04.2025 № 280-Е-25/В передані Позивачу відповідно до акту від 02.05.2025 № 1ПКД здачі-приймання виконаних робіт з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 364" за Договором № 133/4Д від 21.03.2025.
Вартість виконаних проектних робіт та вартість експертизи проектної документації з урахуванням ПДВ за цим актом склала 59 760,00 грн. 

При цьому, враховуючи умови Договору, Відповідач повинен був виконати будівельні роботи (ІІ етап) у строк до 16.06.2025 включно.

Однак, актом готовності об`єкта до експлуатації від 04.12.2025 визначено, що будівельні роботи по об`єкту "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 364" виконано в повному обсязі та закінчено у листопаді 2025 року (акт КБ-2в від 11.11.2025), фактична вартість основних фондів (виконаних робіт) склала 2 954 784,07 грн.

Отже, Відповідач допустив порушення умов п. 3.1 Договору в частині дотримання строків завершення будівельних робіт - станом на 16.06.2025 будівельні роботи по об`єкту не було завершено.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (ст. 611 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтею 546 Цивільного кодексу України передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

За приписами ч. 4 ст. 231 Господарського кодексу України у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Як вказувалось вище, згідно з п. 13.5 Договору за порушення строків завершення будівництва за Договором Підрядник сплачує Замовникові пеню у розмірі 0,1% Договірної ціни, за кожен день такого прострочення, а за прострочення понад 30 днів з Підрядника додатково стягується штраф на користь Замовника у розмірі 7% вказаної вартості.

Позивач просить суд стягнути з Відповідача пеню за порушення строків завершення будівництва за період з 17.06.2025 по 10.11.2025 у розмірі 439 975,70 грн. та штраф у розмірі 7% за прострочення завершення будівництва понад тридцять днів у розмірі 209 512,24 грн.

Суд, перевіривши наданий Позивачем розрахунок пені та штрафу, дійшов висновку, що вказаний розрахунок зроблено вірно.

Щодо посилання Відповідача на висновок Рівненської торгово-промислової палати № 56.01/406 від 07.10.2025 про істотну зміну обставин, як на підставу для звільнення від відповідальності за порушення строків виконання умов Договору та зменшення розміру штрафних санкцій, суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 617 Цивільного кодексу України особа звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо доведе, що таке порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Згідно зі ст. 3 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" торгово-промислові палати створюються з метою сприяння розвиткові народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торговельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності, всебічному розвиткові усіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торговельних зв`язків між українськими підприємцями та підприємцями зарубіжних країн.

Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) визначено в Законі України "Про торгово-промислові палати в Україні" та деталізовано в розділі 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 15.07.2014 № 40(3) (у редакції рішення Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5), далі – Регламент).

Згідно з ч. 1 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Відповідно до ч. 2 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи, але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

На підставі ст. 6.2 Регламенту форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Отже, по кожному окремому договору сторони повинні отримати сертифікат про форс-мажорні обставини. При цьому, за загальним правилом, форс-мажор не звільняє від обов`язку виконати зобов`язання в натурі.

Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести.

Проте, на відміну від форс-мажорних обставин чи обставин непереборної сили, які роблять неможливим виконання зобов`язання в принципі, істотна зміна обставин є оціночною категорією, яка полягає у розвитку договірного зобов`язання таким чином, що виконання такого зобов`язання для однієї зі сторін договору стає більш обтяженим, ускладненим, наприклад у силу збільшення для сторони вартості виконуваного або зменшення цінності отримуваного стороною виконання, чим суттєво змінюється рівновага договірних стосунків, призводячи до неможливості виконання зобов`язання.

Тобто, у той час як форс-мажорні обставини унеможливлюють виконання договірного зобов`язання в цілому, істотна зміна обставин змінює рівновагу стосунків за договором, суттєво обтяжуючи виконання зобов`язання лише для однієї із сторін (вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21.07.2021 у справі № 912/3323/20).

У постановах Верховного Суду від 01 червня 2021 року за № 910/9258/20, від 15 червня 2018 року зі справи № 915/531/17, від 26 травня 2020 року зі справи № 918/289/19, від 17 грудня 2020 року зі справи № 913/785/17 викладено висновки щодо застосування статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", відповідно до яких засвідчення дії непереборної сили шляхом видачі сертифікату про форс-мажорні обставини покладено на Торгово-промислову палату України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати; форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку виконання зобов`язання; доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.

Отже, виходячи з наведених норм законодавства, висновків Верховного Суду, підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної торгово-промислової палати.

У матеріалах справи відсутній сертифікат, виданий Торгово-промисловою палатою України чи уповноваженими регіональними торгово-промисловими палатами, що засвідчують наявність форс-мажорних обставин, які впливають на виконання зобов`язань за спірним договором.

Водночас, до матеріалів справи Відповідачем надано висновок Рівненської торгово-промислової палати № 56.01/406 від 07.10.2025 про істотну зміну обставин, яким встановлено обставини, що істотно ускладнили своєчасне виконання зобов`язань за Договором № 133/4Д від 21.03.2025, і який відповідно може бути підставою для внесення змін у Договір, або для його розірвання, втім ніяким чином не підтверджує обставини, через які Підрядник звільняється від відповідальності за несвоєчасне виконання зобов`язання.

Крім того, суд звертає увагу на п. 14.8 Договору, яким передбачено, що сторони усвідомлюють, що даний Договір укладається під час дії в Україні правового режиму воєнного стану, а тому сам факт дії воєнного стану в Україні не буде вважатись обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), крім випадків настання конкретних подій/обставин (окупація території агресором, де повинні вчинятися сторонами дії на виконання умов Договору, знищення безпосередньо об`єктів сторін тощо) під час дії правового режиму воєнного стану, що буде підтверджено документами, які надаються відповідними уповноваженими органами.

Тобто, виходячи з умов наведеного пункту Договору, зважаючи на те, що його укладено під час дії в Україні правового режиму воєнного стану, коли обстріли території України, включаючи місце виконання підрядних робіт, тривали більше трьох років, укладаючи відповідний Договір, Відповідач мав усвідомлювати усі ризики здійснення господарської діяльності під час воєнного стану.

З огляду на викладене, суд відхиляє доводи Відповідача стосовно наявності підстав для звільнення його від відповідальності за порушення строку виконання будівельних робіт.

Посилання Відповідача на відповідь Адміністрації державної спеціальної служби транспорту за № 518/5704 від 20.05.2026 не спростовує факту порушення Відповідачем строків завершення будівництва за Договором.

Водночас, з урахуванням зазначених обставин, суд вважає за можливе зменшити розмір штрафних санкцій на підставі такого. 

Відповідно до ч. 3 ст. 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.10.2024 у справі № 911/952/22 звернула увагу, що в питаннях підстав для зменшення розміру неустойки не може бути подібних правовідносин, оскільки кожного разу суд, застосовуючи дискрецію для вирішення цього питання, виходить з конкретних обставин, якими обумовлене зменшення штрафних санкцій. Висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 551 ЦК України є загальними (універсальними) для правовідносин про стягнення неустойки, однак результат їх застосування може бути різним (наявність або відсутність підстав для зменшення неустойки) в залежності від тих фактичних обставин, які будуть встановлені судом у кожній конкретній справі.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 19.01.2024 у справі № 911/2269/22 зауважила, що зменшення судом неустойки до певного розміру відбувається із визначенням її у конкретній грошовій сумі, що підлягає стягненню, тоді як переведення зменшуваного розміру неустойки у частки, а відповідно і апелювання у спорах про зменшення розміру неустойки такими категоріями, як частка або процент, на який зменшується неустойка, не відображає об`єктивний стан сукупності обставин, які є предметом судового дослідження при вирішенні питання про зменшення неустойки.

При цьому слід звернути увагу, що законодавець надає суду право зменшувати розмір неустойки, а не звільняти боржника від її сплати. Поряд з цим сукупність обставин у конкретних правовідносинах (формальні ознаки прострочення боржника, порушення зобов`язання з вини кредитора - стаття 616 ЦК України тощо) можуть вказувати на несправедливість стягнення з боржника неустойки в будь-якому істотному розмірі. Визначення справедливого розміру неустойки належить до дискреційних повноважень суду.

Верховний Суд зазначає, що індивідуальний характер підстав, якими у конкретних правовідносинах обумовлюється зменшення судом розміру неустойки (що підлягає стягненню за порушення зобов`язання), а також дискреційний характер визначення судом розміру, до якого суд її зменшує, зумовлюють висновок про відсутність універсального максимального і мінімального розміру неустойки, на який її може бути зменшено, що водночас вимагає, щоб цей розмір відповідав принципам верховенства права (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.07.2024 у справі № 909/601/23).

Суд враховує, що, здійснюючи підприємницьку діяльність, Відповідач повинен самостійно нести всі ризики як щодо дотримання норм чинного законодавства України, так і щодо належного виконання добровільно взятих на себе договірних зобов`язань, а також самостійно нести юридичну відповідальність за допущені у своїй діяльності правопорушення.

Водночас, умови Договору мають відображати дійсну правову природу відповідальності, забезпечуючи реальне виконання зобов`язань без покладення на сторону непомірного фінансового тягаря, який не відповідає ні ступеню порушення, ні співмірності завданим збиткам.

За наведених обставин, враховуючи виконання робіт за Договором у повному обсязі (І та ІІ етапи), беручи до уваги ступінь вини Відповідача, характер допущених порушень, а також обставини здійснення господарської діяльності в умовах воєнного стану, з метою відновлення балансу інтересів сторін, здійснення Відповідачем діяльності, направленої на підтримання галузі обороноздатності країни, відсутність доказів негативних наслідків, збитків Позивача від порушення Відповідачем зобов`язання за Договором, суд вважає за можливе зменшити пеню за порушення строків завершення будівництва на 70% та штраф у розмірі 7% за прострочення завершення будівництва понад тридцять днів на 70%.

Відтак, з Відповідача підлягає стягненню пеня за порушення строків завершення будівництва у розмірі 131 992,71 грн. та штраф у розмірі 7% за прострочення завершення будівництва понад тридцять днів у розмірі 62 853,67 грн.

Суд зазначає про неможливість більшого зменшення розміру неустойки. Порушення строку виконання будівельних робіт має місце. Відповідач не довів допустимими доказами наявності обставин, які б суттєво перешкоджали виконати зобов`язання у визначений Договором строк. За таких обставин подальше зменшення штрафних санкцій може привести до втрати неустойкою своїх функцій, що є недопустимим.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за подання позовної заяви покладається на Відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-79, 86, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" (53860, Дніпропетровська область, Криворізький район, м. Зеленодольськ, пр. Незалежності, 9А, ідентифікаційний код в ЄДРПОУ 38888898) на користь Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код в ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) пеню за порушення строків завершення будівництва у розмірі 131 992,71 грн., штраф у розмірі 7% за прострочення завершення будівництва понад тридцять днів у розмірі 62 853,67 грн., судовий збір у розмірі 7 793,86 грн.

В решті позову відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили. 

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Суддя О.І. Красота 

Повне рішення складено 
11.06.2026