Справа № 382/2679/25 Головуючий в суді І інстанції - Кисіль О.А.
Провадження № 33/824/2334/2026 Доповідач в суді II інстанції - Рудніченко О.М.

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 
20 квітня 2026 року м. Київ 

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Рудніченко О.М.,

за участю: 
захисника особи, яка притягається до відповідальності- адвоката Погрібної Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_1 - адвоката Погрібної Тетяни Сергіївни про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Яготинського районного суду Київської області від 23 січня 2026 року, якою:
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , не працюючого, РНОКПП: НОМЕР_1 ,-
визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,-
В С Т А Н О В И В :

Постановою Яготинського районного суду Київської області від 23 січня 2026 року ОСОБА_1 визнано винним у скоєні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 гривень. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 665 грн. 60 коп.
Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції захисник ОСОБА_1 - адвокат Погрібна Т.С. подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану постанову та закрити провадження у справі.
Крім того сторона захисту просить поновити строк на апеляційне оскарження, оскільки оскаржувана постанова ухвалена 23 січня 2026 року за відсутності ОСОБА_1 та його захисника. Копію постанови ОСОБА_1 не отримував та не був належним чином повідомлений про результати розгляду справи, що прямо суперечить вимогам ст. 285 КУпАП. Про існування оскаржуваної постанови ОСОБА_1 дізнався випадково під час зупинки працівниками поліції транспортного засобу, які повідомили, що постанова суду від 23.01.2026 вже набрала законної сили. 30 березня 2026 року матеріали справи були надані захиснику Погрібній Т.С. та саме з цього моменту сторона захисту вперше отримала реальну можливість ознайомитися з повним змістом постанови.
Заслухавши доповідь судді,
пояснення захисника Погрібної Т.С., яка підтримала клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та просила його задовольнити, не заперечувала проти розгляду клопотання за відсутності ОСОБА_1 ,
перевіривши матеріали справи та доводи клопотання, апеляційний суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено. Таким чином ч. 2 ст. 294 КУпАП, окрім строків оскарження, встановлює суб`єктний склад учасників процесу, які мають право подати апеляційну скаргу на судове рішення.
Строк на оскарження постанови, винесеної суддею у справі про адміністративне правопорушення, може бути поновлений апелянту тільки у разі, коли він пропущений з поважних причин.
Відповідно до сталої практики Європейського Суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ), вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави для прийняття такого рішення. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України»).
Окрім цього, у кожній справі національні суди повинні перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання в принцип юридичної визначеності, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (п. 41 рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України»).
В рішенні Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2010 року у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Під поважними причинами слід розуміти причини, які об`єктивно перешкоджали та унеможливлювали особі вчасно подати апеляційну скаргу у встановлений строк. До таких причин можуть відноситися обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха, обмеження свободи пересування, тримання під вартою, відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу, тяжка хвороба або перебування в медичному закладі, або інші подібні обставини які унеможливлюють з`явлення особи до суду і відповідно вчасно подати апеляційну скаргу, тощо). Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.
Як вбачається із матеріалів справи, адвокат Погрібна Т.С., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , не брала участі у ході розгляду справи судом першої інстанції. Зокрема ОСОБА_1. уклав договір про надання правничої (правової) допомоги із адвокатом Погрібною Т.С., 21 березня 2026 року, тобто після набрання постановою судді від 23 січня 2026 року законної сили. Саме ця дата вважається датою коли адвокат Погрібна Т.С. набула процесуальних повноважень в цій справі.
Апеляційний суд звертає увагу на те що, будучи самостійною процесуальною особою в справах про адміністративне правопорушення з правом подачі апеляційної скарги, захисник Погрібна Т.С., подаючи скаргу від свого імені, має зазначити поважні причини пропуску строку саме нею, а не особою, в інтересах якої подається апеляційна скарга.
Таких поважних причин апеляційна скарга захисника Погрібної Т.С. не містить. Аргументи щодо пропуску ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження не є поважною причиною для поновлення вказаного процесуального строку його захиснику - адвокату Погребній Т.С. з тих причин, що ОСОБА_1 як окремий суб`єкт оскарження з клопотанням про поновлення строків на апеляційне оскарження і апеляційною скаргою до суду не звертався.
Так, визначальним є те, що адвокат Погрібна Т.С. не була учасником судового провадження під час розгляду справи в суді першої інстанції, а набула повноважень з часу звернення до неї за правовою допомогою ОСОБА_1 , про що свідчить дата укладення договору про надання правової допомоги - 21.03.2026. Відповідно, вказане свідчить про відсутність як правових, так і об`єктивних підстав для поновлення їй строку на апеляційне оскарження постанови судді Яготинського районного суду Київської області від 23 січня 2026 року.
За таких обставин, апеляційна скарга захисника ОСОБА_1 - адвоката Погрібної Т.С. на постанову судді Яготинського районного суду Київської області від 23 січня 2026 року підлягає поверненню у зв`язку з відмовою у поновленні строку на апеляційне оскарження.
Разом з тим, необхідно зазначити, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторно подати апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, із зазначенням поважності пропуску цього строку.
Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_1 - адвоката Погрібної Тетяни Сергіївни про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Яготинського районного суду Київської області від 23 січня 2026 року.
Апеляційну скаргу з доданими до неї матеріалами - повернути особі, яка її подала.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Рудніченко