ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2026 року	Львів	Справа № 308/12277/19 пров. № А/857/5627/26	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді Обрізко І.М., 
суддів Іщук Л.П., Пліша М.А., 
за участю секретаря судового засідання Демчик Л.Р., 
за участю представника позивача Чебрик Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 квітня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду, прийняте суддею Лемак О.В. у м.Ужгороді у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Закарпатської митниці ДФС про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил,

в с т а н о в и в :

25.10.2019, ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Закарпатської митниці ДФС (далі – Митниця, відповідач), у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову за №4187/30500/19 від 15.10.2019 про порушення митних правил, тобто за вчинення ним правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 481 Митного кодексу (МК)України.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 квітня 2023 позовну заяву залишено без розгляду із за повторної неявки позивача, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, однак не прибув до суду без поважних причин та не повідомив причин неявки.

З вказаною ухвалою не погодився позивач та подав апеляційну скаргу, просить таку скасувати та скерувати справу для продовження розгляду. 
На обґрунтування доводів, позивач зауважує, що оскаржувана ухвала є такою, що прийнята з порушенням норм процесуального права, оскільки судом першої інстанції не було вжито дій щодо належного його повідомлення про час розгляду справи, та така неодноразово відкладалась, знімалась з розгляду з різних причин, зокрема і не з його вини.
Також зазначає, що після початку повномасштабного вторгнення росії, не чекаючи повістки, добровільно пішов на війну і лише в травні 2023 звільнився зі служби, тобто після винесення оспореної ухвали суду.

Сторона відповідача подала відзив з якого, просить судове рішення залишити без змін, а в апеляції відмовити з мотивів наведених в судовому рішенні.

Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасника розгляду, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Частиною першою статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті.
Відповідно до частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно із частиною п`ятою вказаної статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.
До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Таким чином, обов`язковою підставою для прийняття ухвали про залишення позову без розгляду є, зокрема, саме повторне неприбуття позивача (якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у судове засідання без поважних причин або неповідомлення про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, який належним чином був повідомлений про день, час та місце розгляду справи, повторно та без поважних причин не прибув у судові засідання та не повідомив причин неявки.
Апеляційний суд не погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
З матеріалів справи вбачається, що інтереси позивача в суді першої інстанції представляла адвокат Микульця Н.І. на підставі ордера ЗР №2945 від 09.04.2020.
Також, з матеріалів справи встановлено, що позивач з 28.02.2022 до 02.05.2023 проходив військову службу в Збройних Силах України та знаходився за межами територіальної юрисдикції суду та місця проживання, про що суду було відомо.
Як встановлено судом, вперше справа до розгляду була призначена 20.12.2019 та складено 14 довідок секретарем судового засідання із зазначенням різних причин 10.04.2020, 25.06.2020, 19.06.2020, 17.12.2020, 16.03.2021, 28.04.2021, 08.07.2021, 16.11.2021, 03.12.2021, 25.03.2022, 14.06.2022, 11.10.2022, 15.03.2023, 26.04.2023, із-за яких не відбулось судове засідання. Однак, відсутнє належне повідомлення сторони позивача, тобто відсутнє будь-яке підтвердження про виклик до суду позивача чи його адвоката.
Подібного не вбачається із ухвали суду першої інстанції, в якій не наведено дату повторної неявки сторони позивача та чим підтверджується повідомлення про явку до суду.
Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010).
Гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами є однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства ((пункт 3) частини третьої статті 2 КАС України).
Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи (частина перша статті 11 КАС України).
Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частина друга статті 194 КАС України).
Відповідно до частини третьої статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:
1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;
2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.
Як передбачено частинами першою та другою статті 125 КАС України у повістці про виклик зазначаються: 1) найменування та адреса адміністративного суду; 2) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) фізичної особи, яку викликають до суду, або найменування органу, підприємства, установи, організації, представник яких викликається; 3) дата, час і місце судового засідання (підготовчого судового засідання); 4) назва і номер адміністративної справи; 5) в якому процесуальному статусі викликається ця особа (як позивач, відповідач, свідок тощо); 6) у разі необхідності - пропозиція учаснику справи подати всі раніше не подані докази; 7) обов`язок адресата повідомити про наявність поважних причин неможливості прибути до суду; 8) роз`яснення наслідків неприбуття до суду; 9) обов`язок особи, яка одержала повістку у зв`язку з відсутністю адресата, за першої можливості вручити її адресату.
У повістці-повідомленні зазначаються: 1) найменування та адреса адміністративного суду; 2) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) особи або найменування органу, підприємства, установи, організації, яким адресується повістка; 3) дата, час і місце судового засідання або проведення окремої процесуальної дії; 4) назва і номер адміністративної справи; 5) в якому процесуальному статусі має право брати участь ця особа (як позивач, відповідач, свідок тощо) в судовому процесі; 6) обов`язок особи, яка одержала повістку у зв`язку з відсутністю адресата, негайно повідомити про неї адресата.

За змістом частини п`ятої статті 126 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.
Виходячи з встановлених обставин і наведених процесуальних норм, та відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України вбачаються підстави для скасування ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 квітня 2023, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до цього ж суду, позаяк має місце порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Судові витрати розподілу не підлягають виходячи з того, що позивач (апелянт) звільнений від сплати судового збору та враховуючи вимоги ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 243, 310, 312, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі №308/12277/19 скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції. 

Головуючий суддя	 	І. М. Обрізко 	
судді	 	Л. П. Іщук 	
 	 	М.А. Пліш  	
Повне судове рішення складено 13.05.2026.