СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА  
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ун. № 759/7557/26
пр. № 2/759/8414/26
30 червня 2026 року Святошинський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Ключника А.С. за участю секретаря судового засідання Валинкевич В.А., представника позивача - адвоката Ліхітченка Г.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особи: Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Громова Ольга Павлівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач у березні 2026 року звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Громова Ольга Павлівна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. 
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 від 29 жовтня 2019 року.
Після смерті матері відкрилась спадщина, що складається із 1/5 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло Київського державного авіаційного заводу «АВІАНТ», № 156 від 17 березня 1988 року.
18 грудня 2025 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Громової Ольги Павлівни, щодо оформлення спадщини після померлої матері ОСОБА_3 .
На своє звернення позивач отримав відповідь «Про надання інформації» за вих. № 57/01-16 від 22 грудня 2025 року, в якій було зазначено наступне: «Ви пропустили строк для прийняття спадщини і вважаєтесь таким, що не прийняв спадщину».
У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до органів нотаріату тому, що на момент смерті його матері, був живий його батько - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який також мав у власності 1/5 частини квартири, що розташована за адресою:  АДРЕСА_1 .
Саме після смерті матері позивач, його батько, та його рідна сестра - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка також має у власності 1/5 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 вирішили, що 1/5 частину квартири матері, успадкує саме батько ОСОБА_4 . Свідоцтво про смерть матері позивач також весь час знаходилося у батька позивача ОСОБА_4 .
ІНФОРМАЦІЯ_5 помер батько позивача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_2 від 11 жовтня 2025 року. Саме після смерті батька позивачу із його сестрою стало зрозуміло, що батько 1/5 частину квартири покійної дружини та матері позивача, на себе не переоформив та спадкову справу після смерті матері не відкрив.
Батьком позивача не було заведено спадкову справу так як спочатку він хворів, потім в Україні почала поширення коронавірусна хвороба та Кабінетом міністрів України з 12 березня 2020 року було оголошено карантин в Україні (Постанова Кабміну № 211 від 11.03.2020 року), яким було заборонено масові заходи, закриті дитсадки, заклади освіти, було закрито майже всі КПП на кордоні і таке інше.
24 лютого 2022 року було розпочате повномасштабне вторгнення рф в Україну. Дане вторгнення триває і на теперішній час.
Позивач - ОСОБА_1 проживав та проживає в даній квартирі з моменту заселення, зареєстрований в даній квартирі з 1998 року, проживає зі своєю родиною в даній квартирі на теперішній час та сплачую всі комунальні та інші внески за дану квартиру. Таким чином позивач вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини позивачем були пов`язані з об`єктивними та непереборними труднощами, які були викликані діями інших осіб.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.03.2026 справу розподілено судді Ключнику А.С. (а.с. 23-24).
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 07.04.2026 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с. 25).
09.04.2026 відповідачем через підсистему «Електронний суд» подано до суду відзив на позовну заяву, у якому Київська міська рада зазначає, що позивачем не доведено належними доказами поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 26-29).
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 12.05.2026 року клопотання представника позивача адвоката Ліхітченка Г.В. про заміну первісного відповідача належним відповідачем - задоволено. Замінено первісного відповідача Київську міську раду на належного  ОСОБА_2 (а.с. 41).
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 05.06.2026 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд по суті (а.с. 52).
У судовому засіданні представник позивача адвокат Ліхітченко Г.В. вимоги позовної заяви підтримав у повному обсязі посилаючись на обставини викладені у позовній заяві та додаткових поясненнях.
Відповідач у судове засідання не з`явився про причини неявки суд не повідомив та подав до суду заяву про визнання позову та про можливість розгляду справи без його участі. 
Представник третьої особи у судове засідання не з`явився та подав до суду заяву про розгляд справи без його участі.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд, вислухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.
Як вбачається із матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 від 29 жовтня 2019 року.
Після смерті матері позивача відкрилась спадщина, що складається із 1/5 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло Київського державного авіаційного заводу «АВІАНТ», № 156 від 17 березня 1988 року.
У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до органів нотаріату тому, що на момент смерті його матері, був живий його батько - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який також мав у власності 1/5 частини квартири, що розташована за адресою:  АДРЕСА_1 .
Саме після смерті матері позивач, його батько, та його рідна сестра - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка також має у власності 1/5 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 вирішили, що 1/5 частину квартири матері, успадкує саме батько ОСОБА_4 . Свідоцтво про смерть матері позивач також весь час знаходилося у батька позивача ОСОБА_4 .
ІНФОРМАЦІЯ_5 помер батько позивача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_2 від 11 жовтня 2025 року. Саме після смерті батька позивачу із його сестрою стало зрозуміло, що батько 1/5 частину квартири покійної дружини та матері позивача, на себе не переоформив та спадкову справу після смерті матері не відкрив.
Батьком позивача не було заведено спадкову справу так як спочатку він болів, потім в Україні почала поширення коронавірусна хвороба та Кабінетом міністрів України з 12 березня 2020 року було оголошено карантин в Україні (Постанова Кабміну № 211 від 11.03.2020 року), яким було заборонено масові заходи, закриті дитсадки, заклади освіти, було закрито майже всі КПП на кордоні і таке інше.
24 лютого 2022 року було розпочате повномасштабне вторгнення рф в Україну. Дане вторгнення триває і на теперішній час.
Позивач - ОСОБА_1 проживав та проживає в даній квартирі з моменту заселення, зареєстрований в даній квартирі з 1998 року, проживає зі своєю родиною в даній квартирі на теперішній час та сплачую всі комунальні та інші внески за дану квартиру. Таким чином позивач вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини позивачем були пов`язані з об`єктивними та непереборними труднощами, які були викликані діями інших осіб.
Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення справи з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до вимог ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Згідно з п. 3) ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 та ч. 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до положень ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.
Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 29 червня 2021 року справа № 671/308/20 (провадження № 61-16392св20).
У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Цим же пунктом передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Поданими позивачем доказами у справі підтверджено, що підставами, які вплинули на несвоєчасну подачу заяви про прийняття спадщини послужили обставини, такі як: тривала хвороба позивача, потім в Україні почала поширення коронавірусна хвороба та Кабінетом міністрів України з 12 березня 2020 року було оголошено карантин в Україні (Постанова Кабміну № 211 від 11.03.2020 року), яким було заборонено масові заходи, закриті дитсадки, заклади освіти, було закрито майже всі КПП на кордоні і таке інше. 24 лютого 2022 року було розпочате повномасштабне вторгнення рф в Україну. Дане вторгнення триває і на теперішній час.
Матеріалами справи підтверджено, що Позивач, не з своєї вини, виявився таким, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини і причина з якої він пропустив даний строк, на погляд суду, є поважною.
З огляду на встановлені обставини, суд приходить до висновку, що вказані обставини мають істотний і об`єктивний характер, який вплинув на поважність пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Питання судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України.
Разом з тим, судові витрати у справі представник позивача просив залишити за позивачем.
На підставі викладеного, керуючись ст. 129 Конституції України, ст.ст. 1217, 1218, 1220, 1261, 1268, 1270, 1272 ЦК України, враховуючи роз`яснення викладені в п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Громова Ольга Павлівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_4 додатковий строк три місяці з дня набрання законної сили рішення суду для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, після смерті його матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що померла - ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Судові витрати у вигляді судового збору залишити за позивачем.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Повний текст рішення складено 30.06.2026 року.

Суддя  Ключник А.С.