Великоолександрівський районний суд Херсонської області 

Справа № 650/4501/25
 
провадження № 2/650/949/26

Р І Ш Е Н Н Я
 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

 
29 травня 2025 року Великоолександрівський районний суд Херсонської області 
в складі: головуючого Сікора О.О.,
за участю секретаря Завістовської Л.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Велика Олександрівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бериславської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

 
встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом в якому просить визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 та встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .
Позов мотивований тим, що після смерті брата позивача, залишилось майно на яке відкрилась спадщина, в зв`язку з чим позивач звернувся до нотаріуса з заявою на прийняття спадщини де йому було відмовленооскільки ним пропущено строк на подання заяви на прийняття спадщини.
Оскільки вказане питання вирішується виключно в судовому порядку, позивач заявив відповідні вимоги з посиланням поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як окупація та непрацюючі нотаріуси.
На судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив позов задовольнити.
Представник відповідача на судове засідання не з`явився.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3 після якого залишилося спадкове майно, зокрема 1/2 частина житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Інша 1/2 частина вказаного житлового будинку належала дружині ОСОБА_3 - ОСОБА_4 .
Спадкоємцями майна ОСОБА_3 є його дружина ОСОБА_4 та син ОСОБА_1 (далі - Позивач).
Отже, ОСОБА_4 та Позивач успадкували по 1/4 частині житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 .
28.06.2001 року державним нотаріусом Бериславської державної нотаріальної контори Мікуровою Л.Ю. будо видано свідоцтво про право на спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_3 за реєстровим №1179.
28.06.2001 року державним нотаріусом Бериславської державної нотаріальної контори Мікуровою Л.Ю. будо видано свідоцтво про право власності ОСОБА_4 на 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . яка була набута нею під час шлюбу з ОСОБА_3 .
ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4 . За життя ОСОБА_4 заповіту на випадок своєї смерті не складала.
На майно ОСОБА_4 залишилися двоє спадкоємців – її сини, тобто Позивач ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 . Інших спадкоємців на майно ОСОБА_4 не залишилося.
Позивач прийняв спадщину своєї матері, проте не оформив її.
Згідно з відомостями із Спадкового реєстру, спадкова справа після ОСОБА_4 заведена Бериславською державною нотаріальною конторою за №158/2014 від 19.08.2014 року, а також видане свідоцтво про право на спадщину 18.02.2022 року за реєстровим №70 на невизначене майно.
Вказане було повідомлено Позивачу в листі державного нотаріуса Кагарлицької державної нотаріальної контори Грачової Л.І. від 29.06.2025 р. № 235/01-16.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 . ОСОБА_2 заповіту на випадок своєї смерті не складав, сім ’ ї (дружини, дітей) не мав. Єдиним спадкоємцем майна ОСОБА_2 є його брат ОСОБА_1 , тобто Позивач.
Спадкова справа після ОСОБА_2 не заводилася. Отже. Позивач є спадкоємцем майна своєї матері ОСОБА_4 та свого брата ОСОБА_2 та з урахуванням часток, що їм належали. 
19.06.2025 року Позивач звернувся до державного нотаріуса Кагарлицької державної нотаріальної контори Грачової Л.І. з питанням про оформлення спадщини після ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .
Уже згаданим вище листом від 29.06.2025 р. № 235/01-16 державний нотаріус повідомила Позивача, що отримати інформацію та документи, що перебували у Бериславській державній нотаріальній конторі немає можливості. У зв ’ язку з цим. нотаріус поінформувала про неможливість продовження провадження та завершення спадкування щодо спадщини внаслідок знищення або відсутності доступу до місця її зберігання у зв ’ язку з окупацією, бойовими діями та рекомендувала звернутися з даним питанням до суду.
Позивач не приймав спадщину після свого брата ОСОБА_2 з поважних причин.
Так, Позивач не міг своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_2 проживав та помер на території, де велися активні бойові дії та був встановлений окупаційний режим.
Підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені судом фактичні обставини справи свідчать про те, що між сторонами виникли правовідносини з приводу спадкування, що врегульовано нижченаведеними нормами цивільного законодавства станом на час виникнення спірних правовідносин.
Так, відповідно до частини першої статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Частиною першою статті 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Частиною третьою вказаної статті визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно з роз`ясненнями наданими пленумом Верховного суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. 
Аналіз зазначених норм закону дає підстави для висновку, що спадкоємець, який не звернувся до нотаріуса у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини, має право прийняти спадщину у вказаний спосіб у випадку доведення перед судом поважності причин його пропуску.
Посилаючись на підстави пропуску вказаного строку позивач вказує на розуміння ним дій спрямованих на прийняття спадщини, збирання відповідних документів, разом з тим окупація, не працюючий нотаріус за місцем прийняття спадщини слугували підставами пропуску строку подання заяви на прийняття спадщини.
При цьому слід зазначити, що висновок про поважність причин пропуску вказаного строку дає суд у кожному конкретному випадку, виходячи з особливих обставин справи, дій спадкоємця, обставин смерті спадкодавця, наявності інших спадкоємців, їх поведінки та поведінки органів місцевого самоврядування, яка мала місце впродовж існування неоформленої спадщини. 
Наведене положення закону також свідчить про наділення суду дискреційними повноваженнями при вирішенні вказаного питання, який на власний розсуд кваліфікує наведені позивачем причини поважними або неповажними, які завадили останньому звернутись вчасно до нотаріуса. Будь-які обмеження при цьому законодавчо не встановлені, а отже суд враховуючи наведене має ухвалити у справі законне, і найголовніше справедливе рішення, яким буде досягнуто справедливий баланс прав та інтересів сторін.
Оскільки причин пропуску вказаного строку може бути безліч, законодавець і надав можливість суду вирішувати таке питання, в кожному випадку виходячи з «поважності» причин без будь-яких обмежень.
Отже, суд вважає, що факт окупації, не працюючі нотаріальні органи, постійні зміни законодавства призвели до необізнаності позивача, щодо встановлених строків подання заяви на прийняття спадщини, враховуючи те, що відповідне право після смерті спадкодавця не було реалізоване відповідачем або іншими особами, а отже права та інтереси останніх жодним чином не будуть порушені. 
Обраний позивачем спосіб захисту невизнаного права відповідає вимогам закону та змісту правовідносин. 
Ухвалюючи рішення, суд врахував, що при такому вирішенні спору буде досягнуто справедливий баланс інтересів як позивача, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважних причини, а отже не позбувся можливості оформлення прав на нього, так і відповідача, який таке право не набув у порядку встановленому законом та не заявив про свої права на неї.
Відповідно до частини першої, пункту першого частини другої та частини третьої статті 141 ЦПК України судові витрати у виді сплаченого позивачем судового збору суд покладає на позивача, враховуючи при цьому, що право останнього не було невизнане неправомірними діями або бездіяльністю відповідача, вирішення вимоги позову не віднесено до його компетенції, відповідачем позовні вимоги не заперечувалися з приводу підстав та предмету позову.
На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 13, 200, 209, 259, 263 – 265 ЦПК України та вищенаведеними положеннями цивільного законодавства, Великоолександрівський районний суд Херсонської області

ВИРІШИВ: 

Позов ОСОБА_1 до Бериславської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини– задовольнити.
Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 та встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .
Судові витрати покласти на позивача.
Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Херсонського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя:          О.О. Сікора