УХВАЛА

29 червня 2026 року 
м. Київ

справа №990/234/26
адміністративне провадження №П/990/234/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Соколова В. М.,
суддів: Радишевської О. Р., Загороднюка А. Г., Смоковича М. І., Білак М. В.,
перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
10 червня 2026 року до Верховного Суду як суду першої інстанції через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Вищої ради правосуддя (далі - ВРП) про визнання протиправним та скасування рішення ВРП від 21 травня 2026 року № 973/0/15-26 і зобов`язання ВРП ухвалити рішення про задоволення звернення зборів суддів Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 липня 2024 року № 03-18/9650/24, оформлене за підписом голови Окружного адміністративного суду міста Києва, за наслідком чого прийняти рішення про вжиття заходів, необхідних для забезпечення незалежності суддів та авторитету правосуддя. 
Ухвалою Верховного Суду від 12 червня 2026 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та надано позивачеві десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду уточненої позовної заяви з конкретизацією вимог і викладом обставин, передбачених статтею 160 КАС України, з підтвердженням обставин, якими обґрунтовуються його позовні вимоги.
15 червня 2026 року до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків, до якої долучено уточнену позовну заяву, в якій позивач просить Суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення ВРП від 21 травня 2026 року № 973/0/15-26;
- зобов`язати ВРП ухвалити рішення про задоволення звернення зборів суддів Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 березня 2026 року (надійшло 16 березня 2026 року за вх. № 773/0/6/26), оформлене за підписом голови Окружного адміністративного суду міста Києва, за наслідком чого прийняти рішення про вжиття заходів, необхідних для забезпечення незалежності суддів та авторитету правосуддя.
Перевіривши зміст уточненої позовної заяви Суд установив, що за формою та змістом вона відповідає вимогам, установленим статтями 160, 161 КАС України та підлягає розгляду судом в порядку адміністративного судочинства. Підстав для повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження в адміністративній справі немає.
Відповідно до частини восьмої статті 171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.
У зв`язку з перебуванням у відпустках суддів Смоковича М. І. та Білак М. В., які перебувають у складі колегії суддів, питання про відкриття провадження в адміністративній справі вирішується у перший робочий день виходу суддів із відпустки.
Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, бездіяльності Кабінету Міністрів України передбачені статтею 266 КАС України. 
Справа підсудна Верховному Суду як суду першої інстанції відповідно до частини четвертої статті 22 КАС України та згідно зі статтею 266 цього Кодексу підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного суду.
За правилами частин п`ятої, шостої статті 262 КАС України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи може бути проведений у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
У позовній заяві позивач просить здійснювати розгляд справи у відкритому судовому засіданні за його участю.
Водночас Суд уважає, що характер спірних правовідносин і предмет доказування у цій справі не вимагають проведення судового засідання і надання сторонами усних пояснень у судовому засіданні для повного та всебічного встановлення обставин справи, у зв`язку з чим Суд не вбачає необхідності здійснювати розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.
КАС України закріплює за судом достатній обсяг повноважень, які дозволяють з дотриманням усіх засад (принципів) судочинства і процесуальних прав та гарантій учасників справи здійснювати належну оцінку та дослідження доказів, а також повно й усебічно з`ясовувати обставини справи, розгляд якої здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін, що не зменшує обсягу наявних у сторін процесуальних прав та обов`язків і можливостей для їх практичної реалізації. Розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін не є визначальним для правильного вирішення спору.
Верховний Суд у постанові від 16 квітня 2025 року у справі № 580/6136/23, надаючи оцінку аргументам сторони про порушення її права на публічний розгляд справи, зазначав, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в тій чи іншій заяві по суті (у тому випадку мова йшла про апеляційну скаргу та заперечення на неї, що однак не виключає можливість застосування таких висновків у справі, що розглядається) не у всіх випадках зумовлюють необхідність призначення справи до розгляду з викликом її учасників (в судовому засіданні).
Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25.04.2002 «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Ураховуючи наведені положення норм процесуального закону, правові позиції Верховного Суду та практику ЄСПЛ з питань гарантій публічного порядку провадження у судових органах, а також зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, яка може бути віднесена до справ незначної складності, Суд не знайшов підстав для розгляду цієї справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
За таких обставин, у задоволенні клопотання позивача про розгляд цієї справи у судовому засіданні за його участю слід відмовити, а розгляд справи здійснювати Верховним Судом за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.
Керуючись статтями 22, 160, 161, 171, 256, 261, 262, 266 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи у відкритому судовому засіданні за його участю відмовити.
Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.
Установити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача (з урахуванням доводів, викладених у позовній заяві), а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачці.
Установити позивачці триденний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу.
Установити відповідачу триденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив і документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачці.
Повідомити учасникам справи, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив та заперечення проти відповіді на відзив повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 КАС України.
Повідомити учасникам справи, що письмові докази, які подаються до суду, повинні бути оформлені відповідно до вимог статті 94 КАС України, зокрема вони подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, а якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів уважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Роз`яснити, що у разі заперечення проти розгляду справи без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами відповідач має подати в строк для подання відзиву (протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали) клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, а позивачка - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Повідомити учасникам справи, що інформацію у справі, яка розглядається, можна отримати за адресою на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет: supreme.court.gov.ua.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач В. М. Соколов

Судді О. Р. Радишевська 

А. Г. Загороднюк

М. І. Смокович 

М. В. Білак