ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.04.2026	м. Дніпро	Справа № 904/7115/25	

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Татарчука В.О. за участю секретаря судового засідання Анділахай В.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу:
За позовом Вікнянської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області (Чернівецька обл., Чернівецький р-н, с. Вікно) 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут" (Дніпропетровська обл., м. Дніпро)
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області (Чернівецька обл., м. Чернівці)
про визнання додаткових угод недійсними та стягнення безпідставно сплачених коштів 

Представники:
від позивача: Денісова М.В.;
від відповідача: Коробейник А.В.;
від третьої особи: Юркова Г.В.
СУТЬ СПОРУ:
Вікнянська сільська рада Чернівецького району Чернівецької області звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут", в якій просить (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог):
- визнати недійсною додаткову угоду №1 від 28.04.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021;
- визнати недійсною додаткову угоду №2 від 27.05.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021;
- визнати недійсною додаткову угоду №3 від 25.06.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021;
- визнати недійсною додаткову угоду №4 від 05.08.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021;
- визнати недійсною додаткову угоду №5 від 30.08.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021;
- стягнути заборгованість в загальному розмірі 66507,79грн, з якої: 33255,26грн безпідставно отриманих коштів, 27598,49грн інфляційних втрат; 5654,04грн трьох відсотків річних.
Судові витрати по сплаті судового збору просить покласти на відповідача.
Крім того, разом із позовною заявою позивач звернувся до суду із заявою про залучення до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.12.2025 позовну заяву залишено без руху на підставі статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення недоліків.
24.12.2025 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог, до якої надано докази сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, належні докази направлення відповідачу копії уточненої позовної заяви і доданих до неї документів, та усунуто недоліки позовної заяви.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 27.01.2026.
09.01.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позову та просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
В обґрунтування своїх заперечень зазначає, що позивач не довів існування обставин порушення вимог чинного законодавства, обґрунтованості підстав вважати недійсними додаткові угоди, обґрунтованості заявленої до стягнення суми та, відповідно, наявність достатніх правових підстав для звернення до суду з даним позовом.
12.01.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з перебуванням представника відповідача у відпустці.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.01.2026 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області. Відкладено підготовче засідання на 17.02.2026.
12.02.2026 до канцелярії суду засобами електронного зв`язку від третьої особи надійшли письмові пояснення щодо позову.
16.02.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшла заява про відкладення підготовчого засідання у зв`язку із зайнятістю представника в іншому судовому засіданні.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2026 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 12.03.2026.
У судове засідання 12.03.2026 третя особа не забезпечила явку свого представника, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належним чином. Позивач не надав відповідь на відзив. Відповідач не надав заперечення на відповідь на відзив.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2026 закрито підготовче провадження. Справу призначено до розгляду по суті в засіданні на 07.04.2026.
За результатами судового засідання 07.04.2026 оголошено перерву та призначено підготовче засідання на 21.04.2026.
За результатами судового засідання 21.04.2026 оголошено перерву та призначено підготовче засідання на 30.04.2026.
Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що ним були створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.
У судовому засіданні 30.04.2026 проголошене скорочене рішення суду.
Під час розгляду справи судом досліджені докази, наявні в матеріалах справи.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін і третьої особи, з`ясувавши фактичні обставини, сукупно оцінивши докази, які мають значення для справи, господарський суд,-
УСТАНОВИВ:
За результатами закупівлі UA-2021-01-27-008779-b 05.03.2021 між Вікнянською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області (далі - споживач, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут" (далі - постачальник, відповідач) було укладено договір на постачання природного газу для потреб споживачів, що не є побутовими №41EB587-180-21 від 05.03.2021 (далі - договір).
Пунктом 1.1 договору встановлено, що постачальник зобов`язується передати у власність споживачу природний газ (код за Державним класифікатором продукції та послуг ДК 021:2015 - 09120000-6 "Газове паливо" (Природний газ)) у необхідних для споживача обсягах, а споживач зобов`язаний своєчасно оплачувати постачальнику вартість газу у розмірі, строки та порядку, що визначені цим договором.
Обсяг переданого (спожитого) газу за розрахунковий період (пункт 4.1 договору), що підлягає оплаті споживачем, визначається на межі балансової належності між оператором ГРМ та споживачем на підставі даних комерційних вузлів обліку (лічильників газу), визначених в заяві-приєднанні до договору розподілу природного газу, укладеного між оператором ГРМ та споживачем, а також з урахуванням процедур, передбачених кодексом ГРМ (пункт 2.3 договору).
Відповідно до пункту 3.2 договору ціна газу становить 6666,67грн за 1000куб.м., крім того, ПДВ 1333,33грн, всього з ПДВ 8000,00грн.
Згідно з пунктом 3.9 договору загальна сума договору складається із місячних сум вартості поставленого споживачеві за даним договором та становить 320000,00грн, в тому числі ПДВ 53333,33грн.
Цей договір набуває чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення їх підписів печатками (за наявності) сторін і діє в частині постачання газу з 01.01.2021 до 31.12.2021, а в частині проведення споживачем розрахунків - до їх повного здійснення (пункт 11.1 договору).
Договір підписаний сторонами та скріплений печатками без зауважень та заперечень до нього.
Згідно зі статтею 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
В матеріалах справи відсутні докази того, що договір визнавався недійсним в судовому порядку.
Так, жодна із сторін письмово не виявила бажання припинити дію цього договору. Відтак, зазначений договір є чинними на час розгляду справи.
Додатком №1 до договору сторони погодили договірні обсяги споживання природного газу на 2021 рік, зокрема, загальний обсяг споживання – 40000,00тис.куб.м., в тому числі за місяцями:
січень – 5854,42куб.м., лютий – 10267,48куб.м., березень – 9200,00куб.м., квітень – 2000,00куб.м., травень – 2000куб.м., червень – 1000,00куб.м., липень – 1000,00куб.м., серпень – 1000,00куб.м., вересень – 2000,00куб.м., жовтень – 1000,00куб.м., листопад – 1000,00куб.м. та грудень - 3678,10куб.м.
28.04.2021 між сторонами укладено додаткову угоду №1 до договору, згідно з якою змінено ціну газу за 1000куб.м. до 8799,00грн з ПДВ, що становить 9,99% від ціни договору (а.с. 55 том 1).
Як обґрунтування збільшення ціни надано цінову довідку Чернівецької торгово-промислової палати №449 від 13.04.2021 в якій зазначено, що згідно з даними офіційного веб-сайту ТБ "Українська енергетична біржа" приведена вартість природного газу на європейському газовому хабі NSG до кордону України становила 31.03.2021 – 9252,78грн./тис.куб.м., станом на 07.04.2021 – 10206,25грн./ тис.куб.м., зміна ціни за вказаний період склала 10,3% (а.с. 56 том 1).
27.05.2021 між сторонами укладено додаткову угоду №2 до договору, згідно з якою змінено ціну газу за 1000куб.м. до 9678,00грн з ПДВ (зміна склала 9,99%) (а.с. 58 том 1).
Також, як обґрунтування збільшення ціни надано цінову довідку Чернівецької торгово- промислової палати №547 від 05.05.2021, в якій зазначено, що згідно з даними офіційного веб-сайту ТБ "Українська енергетична біржа" приведена вартість природного газу на європейському газовому хабі TTF до кордону України становила 27.04.2021 – 10276,45грн./тис.куб.м., станом на 05.05.2021 – 11741,18грн./ тис.куб.м., зміна ціни за вказаний період склала 14,25% (а.с. 59 том 1).
25.06.2021 між сторонами укладено додаткову угоду №3 до договору, згідно з якою змінено ціну газу за 1000куб.м. до 10645,00грн з ПДВ (зміна склала 9,99%) (а.с. 61 том 1).
Як обґрунтування збільшення ціни надано цінову довідку Чернівецької торгово-промислової палати від 09.06.2021 №686, в якій зазначено роздрібна ціна ТОВ "Чернівцігаз Збут" на природний газ для установ та організацій, що фінансуються з державного та місцевого бюджетів: з 1 травня 2021 року – 10,965грн з ПДВ за 1куб.м., з 1 червня 2021 року – 12,775грн з ПДВ за 1куб.м (а.с. 63 том 1).
05.08.2021 між сторонами укладено додаткову угоду №4 до договору, згідно з якою змінено ціну газу за 1000куб.м. до 11709,00грн з ПДВ (зміна склала 9,99%) (а.с. 65 том 1).
Крім того, як обґрунтування збільшення ціни надано цінову довідку Чернівецької торгово-промислової палати від 02.08.2021 №926, в якій зазначено, що згідно з даними офіційного веб-сайту ТБ "Українська енергетична біржа" приведена вартість природного газу на європейському газовому хабі Gaspool до кордону України становила 26.07.2021 – 15622,88грн/тис.куб.м., станом на 02.08.2021 – 17896,91грн/тис.куб.м., зміна ціни за вказаний період склала 14,56% (а.с. 66 том 1).
30.08.2021 між сторонами укладено додаткову угоду №4 до договору, згідно з якою змінено ціну газу за 1000куб.м. до 12879,00грн з ПДВ (зміна склала 9,99%) (а.с. 68 том 1).
Як обґрунтування збільшення ціни надано цінову довідку Чернівецької торгово-промислової палати №998 від 16.08.2021, в якій зазначено, що згідно з даними офіційного веб-сайту ТБ "Українська енергетична біржа" приведена вартість природного газу на європейському газовому хабі Gaspool до кордону України становила 10.08.2021 – 18434,04грн/тис.куб.м., станом на 12.08.2021 – 19741,88грн/тис.куб.м., зміна ціни за вказаний період склала 7,09% (а.с. 69том 1).
Відповідно до додаткової угоди №6 від 08.12.2021, сторони дійшли згоди про дострокове розірвання договору з 08.10.2021 (а.с. 70 том 1).
На виконання умов договору та відповідно до актів приймання-передачі природного газу, за період з квітня 2021 року по серпень 2021 року постачальник здійснив поставку, а споживач прийняв природний газ на загальну суму 57670,46грн, що підтверджується актами приймання-передачі природного газу:
- акт приймання-передачі природного газу №ЧЦ381006786 від 20.05.2021 за квітень 2021 року (обсяг 6375,37м3, ціна з ПДВ – 8,799грн./м3, вартість 56096,88грн) (а.с. 71 том 1);
- акт приймання-передачі природного газу №ЧЦ381009062 від 28.06.2021 за травень 2021 року (обсяг 48,73м3, ціна з ПДВ – 9,678грн./м3, вартість 471,61грн) (а.с. 74 том 1);
- акт приймання-передачі природного газу №ЧЦ381011040 від 21.07.2021 за червень 2021 року (обсяг 32,79м3, ціна з ПДВ – 10,645грн./м3, вартість 349,04грн) (а.с. 76 том 1);
- акт приймання-передачі природного газу №ЧЦ381012746 за липень 2021 року до договору (обсяг 33,89м3, ціна з ПДВ – 10,645грн./м3, вартість 360,76грн) (а.с. 78 том 1);
- акт приймання-передачі природного газу без дати ЧЦ381012307 за серпень 2021 року (обсяг 4,37м3 з ціною з ПДВ 10,645грн./м3 на 46,52грн та обсяг 29,52м3 з ціною з ПДВ 11,709грн./м3 на 392,17грн) (ас. 78 том 1).
Відповідно до платіжних доручень, копії яких долучені до матеріалів справи, позивач в повному обсязі оплатив вартість поставленого йому відповідачем природного газу (а.с. 72, 73, 75, 77, 79 том 1).
Позивач зазначає, що поступове укладення вищезгаданих додаткових угод призвело до збільшення ціни за природний газ на 60,99% у порівнянні з ціною зазначеною у пункті 3.2 договору, що є порушенням пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі". Зазначені обставини підтверджуються актом ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Вікнянської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області за період з 01.01.2021 по 30.06.2025 №08-33/15 від 06.11.2025 (а.с. 32-47 том 1). Отже, внаслідок неправомірного збільшення ціни, шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів.
Предметом спору є визнання недійсними додаткових угод №1 від 28.04.2021, №2 від 27.05.2021, №3 від 25.06.2021, №4 від 05.08.2021 та №5 від 30.08.2021 до договору та стягнення заборгованості в загальному розмірі 66507,79грн, з якої: 33255,26грн безпідставно отриманих коштів, 27598,49грн інфляційних втрат; 5654,04грн трьох відсотків річних.
Предметом доказування у справі є обставини наявності/відсутності правових підстав для визнання недійсними додаткових угод №1 від 28.04.2021, №2 від 27.05.2021, №3 від 25.06.2021, №4 від 05.08.2021 та №5 від 30.08.2021 до договору та стягнення з відповідача безпідставно сплачених коштів, трьох відсотків річних та інфляційних втрат за договором №41EB587-180-21 від 05.03.2021.
Дослідивши матеріали справи, оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначаються Законом України "Про публічні закупівлі". Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням (частина перша статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі").
Частиною першою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Приписи частини четвертої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" визначають, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Відповідно до частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;
3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;
6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.
Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу (частина перша статті 215 Цивільного кодексу України).
Частина третя статті 215 Цивільного кодексу України встановлює, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю (частина перша статті 216 Цивільного кодексу України).
Господарський суд зазначає, що у статті 215 Цивільного кодексу України визначаються загальні правові засади визнання правочину недійсним. Звичайно, що для цього має існувати відповідна правова підстава. Такою правовою підставою Цивільний кодекс України визнає факт недодержання однією стороною чи всіма сторонами вимог, встановлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 Цивільного кодексу України.
Відповідно до статті 203 Цивільного кодексу України загальними вимогами, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі, правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, або вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, або укладено учасниками господарських відносин з порушенням хоча б одним з них господарської компетенції (спеціальної правосуб`єктності), може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині (частина перша статті 207 Господарського кодексу України, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин).
Як вбачається з наявних матеріалів справи, внаслідок укладення вищезгаданих додаткових угод до договору сторони підвищили ціну газу до 12879,00грн з ПДВ за 1000куб.м.
Таким чином, вбачається, що ціна за 1000куб.м. газу збільшилася на 60,99%, у порівняні із ціною, визначеною сторонами при укладанні договору.
Під час розгляду справи №927/491/19 (постанова від 18.06.2021) об`єднана палата Касаційного господарського суду Верховного Суду дійшла таких висновків:
- передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону "Про державні закупівлі" нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Верховний Суд вважає, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод) (пункт 124 постанови).
Тендер проводиться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі (пункт 125 постанови).
Відповідно до статті 5 Закону "Про публічні закупівлі", закупівлі здійснюються за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях; метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції (пункт 126 постанови).
У пункті 127 вказаної постанови об`єднана палата Касаційного господарського суду Верховного Суду зазначила про те, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення більш як на 45% шляхом так званого "каскадного" укладення чотирьох додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця.
Таким чином, згідно з вищенаведеним висновком Верховного Суду Закон України "Про публічні закупівлі" дозволяє змінювати ціну за одиницю товару у межах 10% та лише за умови суттєвого, документально підтвердженого, коливання ціни товару на ринку.
На підтвердження факту коливання ціни на товар у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.
Постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Господарський суд зазначає, що відповідачем не надано належних доказів, які б слугували достатньою підставою для зміни істотної умови за договором №41EB587-180-21 від 05.03.2021 в частині підвищення ціни за одиницю товару.
За змістом статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (стаття 626 Цивільного кодексу України).
Відповідно до частин першої, другої статті 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Згідно з вимогами частин першої, другої статті 652 Цивільного кодексу України, у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Ініціювання зміни умов договору в бік збільшення закупівельної ціни на предмети закупівлі після підписання договору без належних обґрунтувань коливання ціни на ринку свідчить про недобросовісну конкуренцію та неправомірну поведінку переможця процедури закупівель і суперечить меті закупівель щодо здійснення її за найнижчою ціною.
Таким чином, можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених Законом України "Про публічні закупівлі".
Також, господарський суд зазначає, що Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 24.01.2024 по справі № 922/2321/22 дійшла наступних висновків:
"На вирішення Великої Палати Верховного Суду поставлено питання про те, чи дозволяють норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" №922-VIII збільшувати ціну товару більш ніж на 10% від початково встановленої ціни в договорі про закупівлю.
Відповідаючи на це питання Велика Палата Верховного Суду вважає, що норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" №922-VIII не дозволяють збільшувати ціну товару більш ніж на 10% від початково встановленої ціни в договорі про закупівлю з огляду на таке.
Згідно із частиною першою статті 628, статтею 629 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до частин першої - третьої статті 632 Цивільного кодексу України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
За частиною другою статті 189 Господарського кодексу України ціна є істотною умовою господарського договору.
Згідно з частиною першою статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до частини першої статті 652 Цивільного кодексу України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Згідно із частинами третьою, четвертою статті 653 Цивільного кодексу України у разі зміни договору зобов`язання змінюється з моменту досягнення домовленості про зміну договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни договору, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
Із системного тлумачення наведених норм Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та Закону України "Про публічні закупівлі" вбачається, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 Цивільного кодексу України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 Цивільного кодексу України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
В іншому випадку не досягається мета Закону України "Про публічні закупівлі", яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку".
Таким чином, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору.
Тобто зазначене збільшення сторонами ціни шляхом укладання додаткових угод №1 від 28.04.2021, №2 від 27.05.2021, №3 від 25.06.2021, №4 від 05.08.2021 та №5 від 30.08.2021 до договору суперечить частині п`ятій статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Згідно з частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (частина перша статті 203 Цивільного кодексу України).
Враховуючи викладене, оскільки укладання спірних додаткових угод №1 від 28.04.2021, №2 від 27.05.2021, №3 від 25.06.2021, №4 від 05.08.2021 та №5 від 30.08.2021 до договору на постачання природного газу для потреб споживачів, що не є побутовим №41EB587-180-21 від 05.03.2021 суперечить частині п`ятій статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", то відповідно до статей 16, 203, 215 Цивільного кодексу України вони підлягають визнанню недійсними.
Таким чином, господарський суд вважає позовні вимоги в частині визнання недійсними додаткових угод №1 від 28.04.2021, №2 від 27.05.2021, №3 від 25.06.2021, №4 від 05.08.2021 та №5 від 30.08.2021, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи (частини перша, п`ята статті 216 Цивільного кодексу України).
Господарський суд зазначає, що з позовної заяви вбачається, що позивач кваліфікує грошові кошти у розмірі 33255,26грн як безпідставно набуті та просить стягнути їх з відповідача в порядку статті 1212 Цивільного кодексу України.
Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами Глави 83 Цивільного кодексу України.
Особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала (частина перша статті 1212 Цивільного кодексу України).
За змістом цієї статті безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.
Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які вникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України).
Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
Відповідно до вимог статті 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні в натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає в користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
За приписами частини першої статті 236 Цивільного кодексу України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22 за подібних обставин дійшла висновку, що кошти одержані відповідачем безпідставно, оскільки підстава внаслідок визнання додаткових угод недійсними відпала, тому останній зобов`язаний їх повернути в силу статей 216, 1212 Цивільного кодексу України.
Як вбачається з матеріалів справи, 05.03.2021 та 12.02.2020 між Вікнянською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут" були укладені договори на постачання природного газу для потреб споживачів, що не є побутовим №41EB587-180-21 та №41EB587-142-20 відповідно.
Згідно з пунктами 1.1 договорів постачальник зобов`язується передати у власність Споживачу природний газ (код за Державним класифікатором продукції та послуг ДК 021:2015 - 09120000-6 "Газове паливо" (Природний газ)) у необхідних для споживача обсягах, а споживач зобов`язаний своєчасно оплачувати постачальнику вартість газу у розмірі, строки та порядку, що визначені цим договором.
На виконання умов зазначених договорів позивач сплатив відповідачу грошові кошти до складу яких входить заявлена до стягнення сума в розмірі 33255,26грн.
Однак, господарський суд зазначає, що позивач у прохальній частині позовної заяви просить визнати недійсними додаткові угоди лише до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021.
Враховуючи зазначене та межі позовних вимог, суд не розглядає вимоги про стягнення безпідставно отриманих коштів за договором №41EB587-142-20 від 12.02.2020, а тому вимоги позивача про стягнення з відповідача ?27782,16?грн, а також здійснені на них нарахування інфляційних втрат та три відсотки річних не підлягають задоволенню.
Щодо вимог за договором №41EB587-180-21 від 05.03.2021 господарський суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 3.2 договору №41EB587-180-21 ціна газу становить 6666,67грн за 1000куб.м., крім того, ПДВ 1333,33грн, всього з ПДВ 8000,00грн.
Господарський суд зазначає, що загальна вартість поставленого позивачу у період з квітня 2021 року по серпень 2021 року природного газу за наведеним договором склала 57670,46грн за 6524,67куб.м. В договорі №41EB587-180-21 від 05.03.2021 сторонами визначена ціна 8000,00грн з ПДВ за 1000куб.м. Тобто, позивач повинен був сплатити за поставлений газ 52197,36грн, натомість покупець фактично сплатив 57670,46грн.
Отже, внаслідок неправомірного збільшення ціни, шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів у розмірі 5473,10грн.
Різниця між сумою коштів, які фактично перераховано позивачем за поставлений газ, визначеній з урахуванням додаткових угод, які визнані судом недійсними, та сумою за газ по ціні відповідно до договору, становить 5473,10грн.
Таким чином, грошові кошти в сумі 5473,01грн є такими, що були безпідставно одержані відповідачем, оскільки підстава їх набуття відпала, а тому відповідач зобов`язаний повернути їх позивачу, що відповідає приписам статей 216, 1212 Цивільного кодексу України.
Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №922/2321/22.
Окрім вимоги про стягнення безпідставно отриманих коштів позивач просить стягнути з відповідача три відсотки річних – 785,43грн за загальний період з 05.03.2021 по 31.12.2023 та інфляційні втрати – 3973,40грн за загальний період з 05.03.2021 по 15.12.2025, які нараховані позивачем на безпідставно отримані грошові кошти у сумі 5473,10грн за договором №41EB587-180-21 від 05.03.2021 (а.с. 120-123 том 1). 
Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з частиною першою статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
На підставі статті 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Перевіркою здійсненого позивачем розрахунку трьох відсотків річних судом встановлено, що позивачем допущено арифметичні помилки.
З огляду на викладене, з урахуванням дати виникнення у відповідача грошового зобов`язання перед позивачем та меж позовних вимог, правомірними є позовні вимоги про стягнення з відповідача трьох відсотків річних у розмірі 692,31грн за загальний період з 28.09.2021 по 21.12.2023.
Перевіркою розрахунку інфляційних втрат судом встановлено, що позивачем допущено ті ж самі порушення, що і при розрахунку трьох відсотків річних.
З огляду на викладене, з урахуванням дати виникнення у відповідача грошового зобов`язання перед позивачем та меж позовних вимог, за результатом здійсненого судом перерахунку інфляційні втрати підлягають зменшенню і становлять 3515,63грн.
Згідно з частиною першою статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.
Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (статті 76-79 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин вимоги позивача підлягають частковому задоволенню шляхом стягнення з відповідача 5473,10грн - безпідставно отриманих грошових коштів, 3515,63грн - інфляційних втрат і 692,31грн - трьох відсотків річних.
Судом були досліджені всі докази в матеріалах справи та надана їм правова оцінка.
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України у разі часткового задоволення позову всі судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
За таких обставин судовий збір покладається на відповідача у сумі 12464,61грн.
Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77– 79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, –
ВИРІШИВ:
Позов Вікнянської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут" (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог) про визнання додаткових угод недійсними та стягнення безпідставно сплачених коштів – задовольнити частково.
Визнати недійсною додаткову угоду №1 від 28.04.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021, укладену між Вікнянською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут".
Визнати недійсною додаткову угоду №2 від 27.05.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021, укладену між Вікнянською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут".
Визнати недійсною додаткову угоду №3 від 25.06.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021, укладену між Вікнянською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут".
Визнати недійсною додаткову угоду №4 від 05.08.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021, укладену між Вікнянською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут".
Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 30.08.2021 до договору №41EB587-180-21 від 05.03.2021, укладену між Вікнянською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут".
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернівцігаз збут" (49038, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Ольги княгині, буд. 22, 144 ідентифікаційний код 39584988) на користь Вікнянської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області (59433, Чернівецька обл., Чернівецький р-н, м. Вікно, вул. Головна, буд.80, ідентифікаційний код 04418570) 5473,10грн - безпідставно отриманих грошових коштів, 3515,63грн - інфляційних втрат, 692,31грн – трьох відсотків річних та 12464,61грн - витрат по сплаті судового збору.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Видати наказ після набрання рішенням законної сили.
Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено: 11.05.2026.

Суддя В.О. Татарчук