Справа № 368/1886/25 
2/368/405/26
Рішення 
Іменем України
( З А О Ч Н Е )

"25" березня 2026 р. Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий – суддя Закаблук О.В.
При секретарі судового засідання – Токовенко Н.О.

За участі сторін:
Позивач - ОСОБА_1 
Представник позивача - авдокат Матюшенков Д.В.

- розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик Київської області в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , - про припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів, суд, - 

В С Т А Н О В И В :

06.11.2025 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , - про припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів, в прохальній частині якого позивачка просила суд винести судове рішення, на підставі якого:
1. Припинити стягнення з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (рнокпп - НОМЕР_1 ) аліментів на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (рнокпп -  НОМЕР_2 ) на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стягуються згідно судового наказу Кагарлицького районного суду Київської області від 20.06.2024 року у справі № 368/899/24.
2. Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , (рнокпп: НОМЕР_3 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (рнокпп - НОМЕР_1 ), аліменти на утримання доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1/6 частини його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду і до моменту досягнення донькою повноліття.
3. Вирішити питання про судові витрати.
Вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви, позивачка в мотивувальній частині позову обгрунтовувала наступними обставинами справи та нормами права:
- 07 березня 2008 року, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклала шлюб з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (далі - Відповідач), який вони зареєстрували у відділі реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, про що 07.03.2008 року зроблено відповідний актовий запис № 28.
Від шлюбу Сторони мають:
- доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;
- доньку - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;
 
- доньку - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Проте, не зважаючи на народження у сторін дітей, стосунки між ними розладились, зникло взаєморозуміння і взаємоповага один до одного, стали частими сварки.
У зв`язку із наведеними обставинами, 09 жовтня 2023 р. рішенням Кагарлицького районного суду у справі № 368/1078/23, шлюб між сторонами було розірвано.
Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 19.04.2024 року у справі № 368/194/23, було визначено місце проживання дітей, а саме:
- ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 з батьком ОСОБА_2 ;
- ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 - з матір`ю ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Стягнуто з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти на користь ОСОБА_7 . РНОКПП НОМЕР_1 на утримання неповнолітніх дочок ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 , в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи і дня подання заяви 21.02.2023 року до досягнення дітьми повноліття.
Судовим наказом Кагарлицького районного суду Київської області від 20.06.2024 року у справі № 368/899/24, стягнуто з Позивача на користь Відповідача аліменти на утримання неповнолітньої дитини: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 у розмірі однієї четвертої всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 06.06.2024 року і до досягнення дитиною повноліття.
Однак донька сторін ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , змінила своє місце проживання та починаючи з 5 жовтня 2024 року по теперішній час проживає разом із своєю матір`ю -позивачем у цій справі.
З цього вбачається, що наразі між сторонами існує спір, щодо отримувача аліментів на утримання доньки сторін - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
 
Відповідно до ч.1 ст. 160 СК України, місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків.
Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини (ч.2 ст. 160 СК України).
Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою (ч.3 ст. 160 СК України).
Згідно ст.141 Сімейного кодексу України (СК України) - мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.
В свою чергу, відповідно до ст. 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч.4 ст. 273 ЦПК України, якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них.
Наразі позивачка вважає, що обставини, які існували на час винесення судового наказу про стягнення аліментів змінилися, що в свою дає Позивачу право на звернення до суду з даним позовом.
Так, відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Саме із зазначеної вище норми виходив суд, стягуючи із Позивача за даним позовом аліменти на утримання доньки ОСОБА_8 , оскільки вона на той час проживала разом із Відповідачем цього позову.
Верховним Судом у постанові від 04 вересня 2019 року у справі № 711/8561/16-ц зроблено висновок, що: "сімейне законодавство України не містить підстав для припинення аліментів за рішенням суду, яке набрало законної сили, однак за аналогією права для врегулювання такого роду правовідносин можуть бути застосовані норми частини четвертої статті 273 ЦПК України. При зміні обставин батько, з якого стягуються аліменти за рішенням суду, має право звернутись до суду з позовом про припинення стягнення аліментів, якщо дитина проживає з ним".
Тому, враховуючи ту обставину, що донька Сторін ОСОБА_8 з 05.10.2024 року і по даний час продовжує проживати з Позивачем, тому у Відповідача відсутні будь-які підстави отримувати аліменти на утримання доньки ОСОБА_8 , адже останні присуджуються на користь одного з батьків з ким проживає дитина. В свою чергу у Позивача виникає право на звернення з позовом до суду щодо припинення стягнення з нього алментів.
Щодо вимоги про стягнення аліментів.
 
Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року №789-ХІІ і набула чинності для України 27 вересня 1991 року), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
А відповідно до ст. 27 цієї Конвенції, держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.
Відповідно до ч. 1, 2, 3, 4, 5 ст. 150 СК України, батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобов`язані поважати дитину. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї.
Таким чином, дитині, в усякому разі, повинен бути забезпечений належний рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Такий належний рівень у будь-якому разі не повинен бути меншим, ніж прожитковий мінімум.
Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до ч.5 ст. 183 СК України, той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Відповідно до ч.2 ст. 182 СК України, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Наразі, Відповідач сплачує аліменти згідно рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 19.04.2024 року у справі № 368/194/23 на користь Позивача на утримання неповнолітніх дочок ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 , в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи і дня подання заяви 21.02.2023 року до досягнення дітьми повноліття.
Таким чином вважає, що з Відповідача необхідно стягувати аліменти у розмірі 1/6 на утримання його доньки ОСОБА_8 , що з урахуванням вже стягнутих аліментів буде складати 1/2 частину його заробітку (1/2 = 1/3 +1/6), що відповідає ч.5 ст. 183 СК України.
Відповідно до ч.1,2 ст. 16 Ц України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
2. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:
1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;
Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.
Відповідно до ч.1,2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
2. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:
1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;
На виконання вимог п.п.1, 6, 7, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повідомляє наступне:
- п.1. у позивача відсутні адреса електронної пошти та електронний кабінет. Позивачу невідомі дані Відповідача, а саме: адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;
- п.6. - Законом не визначений обов`язковий досудовий порядок врегулювання спору у даній категорії справ.
- п.7 - заходи забезпечення доказів або позову до подання даної позовної заяви, Позивачемне здійснювалися.
- п.8 - усі докази, що були наявні у Позивача, були додані до позовної заяви в розділі "Додатки", оригіналиякихзнаходятьсяуПозивача.
- п. 9-  позивачем було сплачено судовий збір на підставі п.3 ч.1 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір", з урахуванням ч.3 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" (при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору).
- п. 10 - надає власне письмове підтвердження про те, що Позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 174-177, ст. 184 ЦПК України, - позивачка просить задовольнити вимоги, викладені в прохадльній частині позовної заяви (позовні вимоги).
06.11.2025 року автоматизованою системою документообігу Кагарлицького районного суду Київської області на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи була визначена суддя Кагарлицького районного суду Шевченко І.І.,присвоєно справа № 368/1886/25, провадження № 2/368/1178/25.
07.11.2025 року суддею Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І. подано заяву про самовідвід.
07.11.2025 року Кагарлицьким районним судом Київської області винесено ухвалу, згідно якої:
1. Заяву про самовідвід судді Шевченко І.І., - задоволено;
2. Справу направлено до канцелярії Кагарлицького районного суду Київської області для визначення іншого ж судді цього суду – для слухання по суті.
07.11.2025 року автоматизованою системою документообігу Кагарлицького районного суду Київської області на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Київської області Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/1886/25, провадження № 2/368/1178/25.
26.01.2026 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, призначено справу до слухання в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання на 11 год. 00 хв. 19.02.2026 року.
08.12.2025 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла довідка, яка видана 18.11.2025 року Управлінням обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області, в якій зазначено, що ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), - відповідач по даному цивільному провадженню, - зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
19.02.2026 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 16 год. 00 хв. 02.03.2026 року, - в зв`язку з неявкою сторін по справі.
При цьому, - суд зазначає, що в підготовче судове засідання, яке відбулося 19.02.2026 року, відповідач по справі, - ОСОБА_2 , - не з`явився, хоча - повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, що підтверджується матеріалами справи. 
Відповідач ОСОБА_2 не надіслав на адресу суду письмовий відзив на позовну заяву в строки, які вказані в мотивуальній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі, відповідач не надіслав на адресу суду письмових заяв про відкладення слухання справи чи про слухання справи без його участі.
Враховуючи вищевикладене, - суд визнав неявку відповідача ОСОБА_2 в підготовче судове засідання, яке відбулося 19.02.2026 року,- неповажною.
В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 02.03.2026 року, - позивачка ОСОБА_1 , та її представник – адвокат Матюшенков Д.В., - вважали за можливе провести підготовче судове засідання без участі відповідача ОСОБА_2 , просили суд провести підготовче судове засідання, по результатах якого винести ухвалу про закриття підготовчого судового засідання та призначити справу до судового розгляду по суті поданої позовної заяви.
В підготовче судове засідання, яке відбулося 02.03.2026 року, відповідач по справі, - ОСОБА_2 , - не з`явився, повторно, хоча, - повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, що підтверджується матеріалами справи. 
Відповідач ОСОБА_2 не надіслав на адресу суду письмовий відзив на позовну заяву в строки, які вказані в мотивуальній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі, відповідач не надіслав на адресу суду письмових заяв про відкладення слухання справи чи про слухання справи без його участі.
Враховуючи вищевикладене, - суд визнав повторну неявку відповідача ОСОБА_2 в підготовче судове засідання, яке відбулося 02.03.2026 року,- неповажною, та, відповідно, - такою, яка не перешкоджала проведенню підготовчого судового засідання. 
02.03.2026 року Кагарлицьким районним судом Київської області проведено підготовче судове засідання (за участі сторони позивача, - позивачки та її представника та без участі відповідача), по результатах якого на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 11 год. 00 хв. 12.03.2026 року.
12.03.2026 року проведення судового засідання відкладено на 14 год. 00 хв. 24.03.2026 року в зв`язку з Неявкою відповідача ОСОБА_2 .
При цьому, - суд зазначає, що в судове засідання, яке відбулося 24.03.2026 року, відповідач по справі, - ОСОБА_2 , - не з`явився, хоча - повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, що підтверджується матеріалами справи. 
Відповідач ОСОБА_2 не надіслав на адресу суду письмовий відзив на позовну заяву в строки, які вказані в мотивуальній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі, відповідач не надіслав на адресу суду письмових заяв про відкладення слухання справи чи про слухання справи без його участі.
Враховуючи вищевикладене, - суд визнав неявку відповідача ОСОБА_2 в судове засідання, яке відбулося 249.03.2026 року,- неповажною.
В судовому засіданні, яке відбулося 24.03.2026 року, - позивачка ОСОБА_1 , та її представник – адвокат Матюшенков Д.В., - вважали за можливе провести судове засідання без участі відповідача ОСОБА_2 , просили суд задовольнити позов в повному обсязі.
Свою правову позицію щодо необхідності задоволення позову сторона позивача обгрунтовувала обставинами справи та нормами права, які вказані в мотивувальній частині позовної заяви, та які судом наведено в мотивувальній частині даного рішення, - вище по тексту.
В судове засідання, яке відбулося 24.03.2025 року, відповідач по справі, - ОСОБА_2 , - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.
Відповідач ОСОБА_2 не надіслав на адресу суду письмовий відзив на позовну заяву в строки, які вказані в мотивуальній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі, відповідач не надіслав на адресу суду письмових заяв про відкладення слухання справи чи про слухання справи без його участі.
Враховуючи вищевикладене, - суд визнав повторну неявку відповідача ОСОБА_2 в судове засідання, яке відбулося 24.03.2026 року,- неповажною, та, відповідно, - такою, яка не перешкоджала проведенню заочного розгляду справи, - з винесенням заочного рішення. 
В судовому засіданні, яке відбулося 24.03.2025 року, спільна дитина сторін, - ОСОБА_4 , - підтвердила той факт, що з 5 жовтня 2024 року вона постійно проживає з мамою, - позивачкою по справі.
Мама повністю утримує її та забезпечує всим необхідним.
Суд, розглянувши позовну заяву, вислухавши позивачку та її представника, які підтримали позов та просили його задовольнити в повному обсязі, вислухавши свідка, дослідивши матеріали цивільного провадження, приходить до висновку щодо задоволення позову, - шляхом винесення заочного судового рішення (як окремий процесуальний докуимент), обгрунтовуючи своє рішення наступним.
Що стосується винесення заочного рішення, то, відповідно, враховуючи вищевикладені обставини судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі Глави 11 ЦПК – «Заочний розгляд справи».
Згідно ст. 280 ЦПК України, - умови заочного розгляду справи:
1 Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
- відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
- відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
- відповідач не подав відзив;
- позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
У разі зміни позивачем предмета або підстави позову, зміни розміру позовних вимог суд відкладає судовий розгляд для повідомлення про це відповідача.
Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, з позиції позивачки та її представника, які ними були висловлені в судовому засіданні, - сторона позивача, - не заперечувала проти заочного розгляду справи, та, відповідно, винесення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, в судове засідання не з`явився 4 (чотири) рази поспіль.
Відповідач не надіслав на адресу суду письмову заяву про неможливість прибуття в судове засідання, не повідомив про причини своєї неявки, не надіслав заяву про відкладення слухання справи, не подав відзив на позовну заяву в строки, які вказані в резолютивній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі, не надіслав заяви про слухання справи у його відсутності, відповідно, - його неявку в судове засідання суд визнає як таку, яка є неповажною, та такою, яка не перешкоджає розгляду справи по суті без участі відповідача, - з винесенням заочного рішення.
Згідно ст. 281 ЦПК України, - порядок заочного розгляду справи:
1. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.
2. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Згідно ст. 282 ЦПК України, - форма і зміст заочного рішення:
1. За формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Згідно ст. 283 ЦПК України, - повідомлення про заочне рішення:
1. Відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Згідно ч. 5 ст. 272 ЦПК України, вручення судового рішення:
- учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення – якщо така адреса відсутня.
Підсудність.
Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного заняття (роботи).
Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, - з довідки, яка видана 18.11.2025 року Управлінням обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області, в якій зазначено, що ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), - відповідач по даному цивільному провадженню, - зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Що стосується тієї обставини, що м. Кагарлик Київської області, - наразі відноситься до Обухівського району, а справа слухається не в Обухіському районному суді Київської області, а в Кагарлицькому районному суді Київської області, то суд зазначає наступне:
Пунктом 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-ІХ, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, запровадженого Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про затвердження воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ.
Відповідно до постанови Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807/ІХ «Про утворення та ліквідацію районів», - м. Кагарлик, - відноситься до Обухівського району Київської області.
Разом з тим, відповідно до роз`яснення наданого Радою Суддів України, до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно - територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, - місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою, а так як м. Кагарлик до адміністративно – територіальної реформи – було адміністративно – територіальним центром Кагарлицького району Київської області, - то дану справу слід слухати в Кагарлицькому районному суді Київської області.
Відповідно, враховуючи:
- предмет позову (стягнення аліментів);
- місце реєстрації відповідача – фізичної особи, - 
- та положення ч. 1 ст. 27 ЦПК України, - дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області, як суду загальної юрисдикції першої інстанції, так як в даному випадку має місце правило загальної підсудності, - підсудність за відомим місцем реєстрації відповідача – фізичної особи.
Сторони по справі:
- Позивачем по справі є юридична особа, - ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Рівне Красногвардійського району АР Крим, Україна, громадянка України, паспорт громадянки України, - ID – картка видана 30.05.2024 року органом 3238, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 ).
- Відповідачем по справі є фізична особа, - ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженець місто Кагарлик Київської області, громадянин України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий 4 січня 2001 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ).
Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права:
- 07 березня 2008 року позивачка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - уклала шлюб з відповідачем, - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (далі - Відповідач), який вони зареєстрували у відділі реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, про що 07.03.2008 року зроблено відповідний актовий запис № 28.
Від шлюбу Сторони мають спільних дітей:
- доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;
- доньку - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;
 
- доньку - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Проте, незважаючи на народження у сторін дітей, - стосунки між ними розладились, зникло взаєморозуміння і взаємоповага один до одного, стали частими сварки.
У зв`язку із наведеними обставинами, - 09 жовтня 2023 р. рішенням Кагарлицького районного суду у справі № 368/1078/23, - шлюб між сторонами було розірвано.
Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 19.04.2024 року у справі № 368/194/23, було визначено місце проживання дітей, а саме:
- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - з батьком ОСОБА_2 , - відповідачем по даному цивільному провадженню.
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , - з матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - позивачкою по даному цивільному провадженню.
Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти на користь ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 , - на утримання неповнолітніх дочок, - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , - в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня подання заяви, - 21.02.2023 року, - до досягнення дітьми повноліття.
Судовим наказом Кагарлицького районного суду Київської області від 20.06.2024 року у справі № 368/899/24, стягнуто з Позивачки на користь Відповідача аліменти на утримання неповнолітньої дитини: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - у розмірі однієї четвертої всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 06.06.2024 року і до досягнення дитиною повноліття.
Однак, спільна донька сторін, - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , змінила своє місце проживання, та, починаючи з 5 жовтня 2024 року, та по теперішній час проживає разом із своєю матір`ю - позивачем у даному цивільному провадженні.
З цього вбачається, що наразі між сторонами існує спір, щодо отримувача аліментів на утримання доньки сторін - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - спрі у виді позову, який слід задовольнити, - з огляду на наступне:
 
- згідно ч.1 ст. 160 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків.
- згідно ч. 2 ст. 160 СК України місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини.
- згідно ч. 3 ст. 160 СК України якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.
- згідно ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.
- згідно ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
- згідно ч. 4 ст. 273 ЦПК України якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них.
Судом встановлено, що обставини, які існували на час винесення судового наказу про стягнення аліментів, - змінилися, що в свою дало Позивачу право на звернення до суду з даним позовом.
- згідно ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Саме із зазначеної вище норми виходив суд, стягуючи на підставі судового наказу із Позивача за даним позовом аліменти на утримання доньки ОСОБА_8 , оскільки вона, дійсно, на час винесення судового наказу, - на той час проживала разом із Відповідачем цього позову.
Верховним Судом у постанові від 04 вересня 2019 року у справі № 711/8561/16-ц зроблено висновок, що: "сімейне законодавство України не містить підстав для припинення аліментів за рішенням суду, яке набрало законної сили, однак за аналогією права для врегулювання такого роду правовідносин можуть бути застосовані норми частини четвертої статті 273 ЦПК України. При зміні обставин батько, з якого стягуються аліменти за рішенням суду, має право звернутись до суду з позовом про припинення стягнення аліментів, якщо дитина проживає з ним".
Тому, враховуючи ту обставину, що спільна донька Сторін, - ОСОБА_8 з 05.10.2024 року і по даний час продовжує проживати з Позивачем, тому у Відповідача відсутні будь-які підстави отримувати аліменти на утримання доньки ОСОБА_8 , адже останні присуджуються на користь одного з батьків з ким проживає дитина. 
В свою чергу у Позивача виникло обгрунтоване право на звернення з позовом до суду щодо припинення стягнення з нього алментів.
Щодо задоволення позовних вимог в частині стягненя аліментів:
 
- згідно ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
- згідно ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року №789-ХІІ і набула чинності для України 27 вересня 1991 року), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Відповідно до ст. 27 Конвенції, - держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.
- згідно ч.ч. 1, 2, 3, 4, 5 ст. 150 СК України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобов`язані поважати дитину. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї.
Таким чином, дитині, в усякому разі, повинен бути забезпечений належний рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Такий належний рівень у будь-якому разі не повинен бути меншим, ніж прожитковий мінімум.
- згідно ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
- згідно ч. 5 ст. 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
- згідно ч. 2 ст. 182 СК України мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Наразі, - Відповідач сплачує аліменти згідно рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 19.04.2024 року у справі № 368/194/23 на користь Позивача на утримання неповнолітніх дочок, - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , - в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи і дня подання заяви 21.02.2023 року до досягнення дітьми повноліття.
Таким чином суд вважає, що з Відповідача необхідно стягувати аліменти у розмірі 1/6, - на утримання його доньки ОСОБА_8 , що, з урахуванням вже стягнутих аліментів, - буде складати 1/2 частину його заробітку (1/2 = 1/3 +1/6), що відповідає ч.5 ст. 183 СК України.
Враховуючи вищевикладене, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 258, 259, 263 – 265, 268, 280 – 282, ч. 4 ст. 273 ЦПК України, суд, -
В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , - про припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів, - задовольнити. 
Припинити стягнення аліментів з ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Рівне Красногвардійського району АР Крим, Україна, громадянки України, паспорт громадянки України, - ID – картка видана 30.05.2024 року органом 3238, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 ), -
- на користь ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженця місто Кагарлик Київської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий 4 січня 2001 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), - на утримання доньки, - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стягуються згідно судового наказу Кагарлицького районного суду Київської області від 20.06.2024 року у справі № 368/899/24.
Стягнути з ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженця місто Кагарлик Київської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий 4 січня 2001 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), - 
- на користь ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Рівне Красногвардійського району АР Крим, Україна, громадянки України, паспорт громадянки України, - ID – картка видана 30.05.2024 року органом 3238, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 ), - аліменти на утримання доньки, - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1/6 частини його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду (з 06.11.2025 року), і, - до моменту досягнення донькою повноліття, (до ІНФОРМАЦІЯ_7 ).
Стягнути з ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженця місто Кагарлик Київської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий 4 січня 2001 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), - 
- на користь ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Рівне Красногвардійського району АР Крим, Україна, громадянки України, паспорт громадянки України, - ID – картка видана 30.05.2024 року органом 3238, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 ), -
- кошти в сумі 968 (дев`ятьсот шістдесят вісім) грн. 96 коп., - судових витрат, - сплаченого позивачкою судового збору при подачі позовної заяви.
Рішення може бути оскаржене на умовах та в порядку, який передбачено ст. 284 ЦПК України.
Згідно ст. 284 ЦПК України:
- заочне рішення може буте переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
- заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
- строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
На підставі ч. 5 ст. 272 ЦПК України надіслати копію даного рішення сторонам по справі протягом двох днів з дня його складення.
Повний текст судового рішення виготовлено 08.05.2026 року.

Суддя: О.В. Закаблук