ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ  ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

17 червня 2026 року 	Справа № 160/22180/24  	
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Рябчук О.С. 
при секретарі Калалб Т.В.
за участі:
представника позивача Кузнєцова Д.О.
представника відповідача Ферафонтова Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірми «КАСКАД» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

УСТАНОВИВ:

16.08.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю фірми «КАСКАД» (далі - позивач) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - відповідач), у якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «Н» Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №00005765102 від 12.06.2024.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2024 р. позов задоволено в повному обсязі.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 13.08.2025 р. рішення суду першої інстанції скасовано,позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 12 червня 2024 року №00005765102 в частині застосованої штрафної санкції в розмірі 3157,40 грн. В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.
15 квітня 2026 р. касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю фірми "КАСКАД" – задоволено частково.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2025 року – скасовано.
Справу направлено до суду першої інстанції на новий розгляд.
11.08.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла адміністративний справа №160/22180/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "КАСКАД" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.05.2026 р. Справу прийнято до провадження та відкрито провадження у адміністративній справі; справу №160/22180/24 призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
Позивач в обґрунтування позовних вимог в позові зазначив наступне. Відповідач за результатами проведеної камеральної перевірки щодо термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, оформленої актом перевірки від 29.04.2024 р. №449/32-00-51-02-03/23934596, дійшов висновків щодо реєстрації ТОВ фірма «КАСКАД» податкових накладних та розрахунків коригування з порушенням строків, передбачених п.201.10 ст.201 ПK України, що стало підставою для накладення на позивача штрафу згідно з п.120-1.1 ст.120-1 ПК України та, відповідно, винесення податкового повідомлення-рішення №00005765102 від 12.06.2024 р. Не заперечуючи факт порушення строків реєстрації податкових накладних, позивач зазначив, що контролюючий орган не врахував зміни, які вносилися до ПК України, та фактично порушив презумпцію правомірності рішення платника податків, встановлену підпунктом 4.1.4 пункту 4.1 статті 4, пунктом 56.21 статті 56 ПК України, яка повинна бути застосована у зв`язку з наявністю правової колізії між однотипними нормами ПК України. Позивач акцентував увагу на тому, що на момент винесення спірного податкового повідомлення-рішення законодавством були встановлені більші граничні строки реєстрації ПН/РК та менші розміри штрафних санкцій, які не були застосовані відповідачем. З огляду на зазначене, позивач вважає неправомірним розрахунок суми штрафу в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні.
Крім того, граничний термін реєстрації наведених у переліку в акті перевірки розрахунків коригування повинен обраховуватися з дати фактичного отримання позивачем від продавців таких розрахунків, а не з дати їх складання. 
Також, в позові зазначено про низку процедурних порушень, допущених, на думку позивача, контролюючим органом при проведенні перевірки, оформленні її результатів та розгляді заперечень на акт перевірки, а саме:
- акт підписаний однією посадовою особою, а не повним колом перевіряючих, встановлених положеннями Податкового кодексу України;
- неналежне повідомлення про проведення розгляду заперечень в режимі відеоконференції;
- порушення строків підготовки подання щодо та додатків до нього щодо розгляду заперечень платника податків у відповідності до регламенту;
- порушення порядку формулювання подання та додатків до нього щодо розгляду заперечень платника податків;
- надання Східним МУ витягу з подання яке містить розбіжності з оригіналом щодо кількості аркушів;
- порушення під час розгляду заперечень: відображення позиції платника податків, обмеження в наданні усних пояснень, відсутність обґрунтованих позицій всіх членів комісії; відсутність інформації щодо грошових зобов`язань, які підлягають сплаті;
- порушення порядку прийняття висновку;
- невідповідність періодів порушень в акті та ППР.
Враховуючи наведене, оскаржуване податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків суперечить вимогам чинного законодавства та підлягає скасуванню.
21.05.2026 р. від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов. Відповідач проти позовних вимог заперечував, в обґрунтування своєї позиції зазначив наступне. Контролюючий орган при складанні та підписанні акту камеральної перевірки від 29.04.2024 № 449/32-00-51-02-03/23934596 дотримався вимог законодавства, а саме – акт було складено з урахуванням усіх необхідних реквізитів, у двох примірниках, підписано посадовими особами, які проводили перевірку та надіслано платнику податків протягом трьох робочих днів з урахуванням вимог ст. 42 ПКУ. Підприємство належним чином повідомлено про розгляд заперечень на акт перевірки та представник підприємства взяв участь 03.06.2024 у розгляді заперечень.
Подання структурного підрозділу Міжрегіонального управління та інші матеріали, підготовлені цим структурним підрозділом до засідання, протокол засідання комісії та висновок є службовою інформацією, яка пов`язана із процесом прийняття рішення та передує прийняттю рішення, й, відповідно, не є актами індивідуальної дії, та безпосередньо не породжують правових наслідків для ТОВ «ФІРМА КАСКАД».
Процесуальні права платника податків під час розгляду матеріалів перевірки, заперечення платника податків та позиції структурного підрозділу не були порушені.
Представник ТОВ «ФІРМА КАСКАД» мав можливість надати додаткові письмові пояснення до моменту складання та підписання відповіді на заперечення, втім, такі листи від підприємства не надходили.
Оскільки голосування було одностайним, можна дійти висновку, що у протоколі від 03.06.2024 №155/-32-00-51-02-03 було зазначено результати обговорення та позицію кожного з членів комісії.
В акті камеральної перевірки контролюючим органом визначаються порушення діючого законодавства, а у податковому повідомленні-рішенні, складеному у тому числі, але не виключно, на його підставі – розміри грошового зобов`язання (штрафної санкції) з наведенням сум та підстав для визначення (нарахування/зменшення) грошового зобов`язання та/або податкового зобов`язання, що повинен сплатити платник податків.
При розгляді заперечень було визначено, що у платника відсутні обставини, що виключають вину у вчиненні правопорушення, пом`якшують або звільняють від відповідальності.
Законом від 12 січня 2023 року № 2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України» підрозділ 2 доповнено пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану та протягом шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, збільшено граничні строки реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, встановлені п. 201.10 ст. 201 ПКУ, та зменшено розміри штрафів за їх порушення, які встановлені п. 1201.1 ст. 1201 ПКУ. Визначені пунктом 89 строки реєстрації в ЄРПН застосовуються до податкових накладних/розрахунків коригування, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди з дати набрання чинності Закону № 2876-ІХ, тобто з датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року та діють тимчасово протягом дії воєнного стану та протягом шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано.
В зв`язку з наведеним, оскаржуване податкове повідомлення-рішення є правомірним, винесеним у відповідності до вимог чинного законодавства.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позов в повному обсязі. В обґрунтування позовних вимог навів доводи, вказані в позовній заяві.
В судовому засіданні представник відповідача проти позовних вимог заперечував, просив в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції навів твердження, зазначені у відзиві.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, суд встановив такі обставини.
Товариство з обмеженою відповідальністю фірма «КАСКАД» (код ЄДРПОУ 23934596) зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 24.11.1995 р., перебуває на податковому обліку в Східному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків.
Основним видом діяльності за КВЕД є: 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами.
На підставі п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 розділу І, п. 75.1 ст. 75 розділу ІІ ПК України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ ПК України, Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками проведено камеральну перевірку ТОВ фірма «КАСКАД» щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено акт камеральної перевірки від 29.04.2024 р. № 449/32-00-51-02-03/23934596.
Перевіркою встановлено порушення вимог пункту 201.1 та пункту 201.10 статті 201 Кодексу, підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення», п.89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу, в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних:
- із сумою ПДВ податкових накладних на суму ПДВ 7 570 826,05 грн. з порушенням строку реєстрації до 15 календарних днів;
- із сумою ПДВ податкових накладних на суму ПДВ 1145,63 грн. з порушенням строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- із сумою ПДВ податкових накладних на суму ПДВ 90 067,56 грн. з порушенням строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- із сумою ПДВ податкових накладних на суму ПДВ 35 041 800,09 грн. з порушенням строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
В акті камеральної перевірки наведений перелік податкових накладних та розрахунків коригування, які за висновком контролюючого органу зареєстровано в ЄРПН з порушенням граничних термінів реєстрації, із інформацією, зокрема, щодо найменування контрагента, номеру податкової накладної, дати складання, фактичної дати реєстрації, граничного терміну реєстрації, відповідно до вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України та п. 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, кількості днів відповідного протермінування (у кількісному виразі), наведення категорії протермінування відповідно до вимог п.1201.1 ст.1201 ПК України та п. 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, сум ПДВ та обсягів постачання з наведенням підсумків по кожній з категорії штрафних санкцій.
При здійсненні розрахунків кількості днів протермінування, зазначених в акті камеральної перевірки від 29.04.2024 р. № 449/32-00-51-02-03/23934596, контролюючим органом виокремлено проміжок часу з 01 березня 2020 року по 26 травня 2022 року з загальної кількості днів протермінування такої реєстрації; для податкових накладних/розрахунків коригування, складених у період з лютого 2022 року по травень 2022 року, визначено граничний терміном реєстрації 15 липня 2022 року; для податкових накладних/розрахунків коригування, складених після 16 січня 2023 року, граничний термін реєстрації визначений на підставі вимог п. 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.
Товариством з обмеженою відповідальністю фірмою «КАСКАД» було надано заперечення на акт камеральної перевірки, зареєстровані в Східному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків 22.05.2024 р. за №41876.
В запереченнях платник податків зазначив, зокрема, про: неврахування контролюючим органом змін законодавства щодо збільшення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, встановлених п. 201.10 ст. 201 ПКУ, та зменшення розмірів штрафів за їх порушення; порушення обрахунку граничного терміну реєстрації розрахунків коригування; не надання оцінки відсутності вини платника податку у вчиненні податкового правопорушення. 
В запереченнях, також, зазначено про бажання платника податків скористатися правом участі у процесі розгляду заперечень на акт перевірки, надати усні та письмові пояснення.
Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків складено подання від 31.05.2024 р. №4940/32-00-51-02-01 Постійній комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок, в якому в розділі «Питання, що виноситься на розгляд комісії» зазначено: просимо розглянути матеріали камеральної перевірки, надані платником заперечення та додатки до нього, й визначити правомірність висновків акту від 29.04.2024 року № 449/32-00-51-02-03/23934596 щодо дотримання ТОВ «ФІРМА КАСКАД» порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних. 
В поданні зазначено позицію платника податків та контролюючого органу щодо виявлених за результатами перевірки порушень податкового законодавства.
Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків було повідомлено Товариство з обмеженою відповідальністю фірму «КАСКАД».
Згідно протоколу засідання постійної комісії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 03.06.2024 р. №155/32-00-51-02-03 у засіданні комісії брав участь представник ТОВ фірми «КАСКАД» адвокат Горбань Руслан Сергійович та надавав пояснення.
В протоколі відображено позицію платника податків та позицію податкового органу з питань, зазначених в запереченнях на акт перевірки.
Крім іншого, зазначено про не подання підприємством заяв про неможливість виконання податкових зобов`язань та про відсутність документального підтвердження наявності форс-мажорних обставин.
Також, зазначено, що в ході обговорення висловилися всі члени комісії.
За результатами розгляду заперечень комісія прийшла до висновку про підтвердження правомірності висновків акта камеральної перевірки від 29.04.2024 р. № 449/32-00-51-02-03/23934596.
Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків складено висновок №141/-32-00-51-02-03-23934596 від 05.06.2024 р. за результатами розгляду заперечень ТОВ фірми «КАСКАД» на акт камеральної перевірки від 29.04.2024 р. № 449/32-00-51-02-03/23934596 про підтвердження правомірності висновків акта камеральної перевірки від 29.04.2024 р. №449/32-00-51-02-03/23934596 щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ фірма «КАСКАД».
Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків надало підприємству відповідь листом від 05.06.2024 р. №2869/6/-32-00-51-02-07, в якому вказало про правомірність та визнання такими, що відповідають нормам чинного податкового законодавства, інших висновків акту в частині порушень законодавчо визначених граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування. 
На підставі акту камеральної перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 12.06.2024 №00005765102, яким до Товариства з обмеженої відповідальністю фірма «КАСКАД» застосовано штраф в розмірі 14756187,40 грн.
До податкового повідомлення-рішення складено розрахунок штрафної (фінансової) санкції.
Податкове повідомлення-рішення було оскаржено платником податків в порядку адміністративного оскарження, за результатами якого спірне податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скаргу – без задоволення.
Позивачем надано до матеріалів справи лист ТОВ «М.Е.ДОК» від 02.07.2024 р. №02/07-5951 та додатки до нього, роздруковані з програмного комплексу М.Е.Дос, лист ТОВ «ЕКСІМТРАНС» від 28.03.2024 р. №28/032024-І/:
розрахунок коригування від 31.12.2019 №13 до податкової накладної № 11 від 31.12.2019 направлений позивачу 15.01.2020, зареєстрований в ЄРПН 16.01.2020;
розрахунок коригування від 30.06.2023 №14 до податкової накладної № 7 від 26.06.2023 направлений позивачу 19.07.2023, того ж дня направлений в ДПС на реєстрацію, зареєстрований в ЄРПН 20.07.2023;
розрахунок коригування від 26.04.2022 №207 до податкової накладної № 393 від 08.02.2022 направлений позивачу 12.07.2022, направлений в ДПС на реєстрацію 09.08.2022, зареєстрований в ЄРПН 10.08.2022;
розрахунок коригування від 24.06.2022 №2400229 до податкової накладної № 1000393 від 10.12.2021 направлений позивачу 27.04.2023, зареєстрований в ЄРПН 04.05.2023;
розрахунок коригування від 24.06.2022 №2400232 до податкової накладної № 1000393 від 10.12.2021 направлений позивачу 27.04.2023, зареєстрований в ЄРПН 04.05.2023.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).
За приписами п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до абз.1 п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Згідно абз.14 п.201.10 ст.201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Згідно з п.120-1.1 ст.120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20.05.2020 р. № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 22.07.2020 р. № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 09.12.2020 №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами), з 12.03.2020 по 30.06.2023 на території України було встановлено карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
18 березня 2020 р. набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)» від 17 березня 2020 року № 533- IX.
У зв`язку із набранням чинності Закону №533-ІХ (з урахуванням змін, внесених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальній, та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-ІХ та Закону України від 13 травня 2020 року № 591-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)») підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 52-1, згідно якому за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:
порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;
відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;
порушення вимог законодавства в частині:
обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;
цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;
обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;
здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;
здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;
порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.
Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Разом із тим, до завершення карантину Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX введено на території України воєнний стан з 24.02.2022, який неодноразово продовжувався та триває до теперішнього часу.
Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності з 07.03.2022, підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнено пунктом 69, який встановлює, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Підпунктом 69.9 цього пункту визначено, що для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Законом №2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, внесені зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, згідно яким встановлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.
Згідно з пп. 69.1-1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Положеннями пп. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Крім того, Законом №2260-ІХ п.69.9 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України викладено в такій редакції:
«Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім:
дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків;
строків проведення камеральних перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення за результатами камеральних перевірок, нарахування пені;
строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, додаткових документів та пояснень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення, адміністративного арешту майна за результатами фактичних перевірок».
Відповідно до пп.112.8.9 п.112.8 ст.112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є: вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).
Законом України від 13 грудня 2022 року № 2836-IX (набрав чинності 03 січня 2023 року) підпункт 69.1 викладено в новій редакції, а саме: відповідно до абзаців третього - п`ятого цього пункту платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо:
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року;
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20 липня 2022 року.
Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (набрав чинності 08 лютого 2023 року) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.
Відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Відповідно до пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі: 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Згідно п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до пп. 75.1.1 ст. 75 Податкового кодексу України (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також можуть бути: 2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних.
Згідно п. 76.1 ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Згідно п. 86.2 ст. 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Відповідно до п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).
Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
Згідно п.п. 86.7.1 – 86.7.3 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.
Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
У разі отримання від платника податків у визначеному цим пунктом порядку заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень, контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про місце і час проведення розгляду матеріалів перевірки. Таке повідомлення надсилається платнику податків протягом двох робочих днів з дня отримання від нього заперечень та/або додаткових документів і пояснень, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду.
Платник податків має право брати участь у процесі розгляду матеріалів перевірки особисто або через свого представника. Безпосередньо під час розгляду матеріалів перевірки платник податку має право надавати письмові та/або усні пояснення з приводу предмета розгляду.
Відсутність платника податку або його представника, повідомленого в передбаченому цією статтею порядку про час і місце розгляду матеріалів перевірки, не є перешкодою для розгляду матеріалів перевірки.
Згідно пп. 86.7.4 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України під час розгляду матеріалів перевірки комісія з питань розгляду заперечень:
встановлює, чи вчинив платник податку, щодо якого було складено акт перевірки, порушення податкового, валютного та/або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;
розглядає обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до цього пункту письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, що стосуються події правопорушення, та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують зазначені обставини);
досліджує питання наявності або відсутності обставин, що виключають вину у вчиненні правопорушення (крім правопорушень, відповідальність за які настає незалежно від наявності вини), пом`якшують або звільняють від відповідальності;
досліджує питання щодо необхідності проведення перевірки у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу;
визначає розмір грошових зобов`язань та/або суму зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або суму зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, а також необхідність надсилання (вручення) платнику податків відповідного податкового повідомлення-рішення у випадках, передбачених цим Кодексом.
При розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу.
За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
Відповідно до пп. 86.7.5 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.
Згідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, якімістять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розглядудокази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно до ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїйсукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановленняобставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Оцінюючи усі докази, досліджені судом, у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
Наявність виявленого відповідачем порушення ТОВ фірмою «КАСКАД» граничних термінів реєстрації податкових накладних позивачем не заперечується, водночас позивач вважає неправильним застосування відповідачем норм податкового законодавства. Також, позивач вказує про те, що процедурні порушення при проведенні перевірки, оформленні її результатів та розгляді заперечень є самостійною підставою для визнання протиправним спірного податкового повідомлення-рішення.
З матеріалів справи вбачається, що підставою для застосування до позивача штрафу став висновок контролюючого органу про встановлення порушень граничних термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних з датою складання: грудень 2021 року, червень грудень 2022 року, січень - грудень 2023 року та січень, лютий 2024 року.
Наведеними нормами податкового законодавства встановлено, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк, встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. 
Не дотримання вказаних строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
При цьому, податковим законодавством було встановлено мораторій на застосування штрафних санкцій за порушення податкового законодавства на період з 01.03.2020 і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, окрім визначених законом випадків, і такий мораторій розповсюджується на застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.
В подальшому, Законом №2260-ІХ, який набрав чинності 27 травня 2022 року, поновлена відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з ПК України та іншими законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПК України, що звільняють від фінансової відповідальності.
В той же час передбачено умову, за якою платники податків звільняються від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на період з 24.02.2022 до 27.05.2022 (тобто від початку воєнного стану до дня набрання чинності Законом №2260-ІХ), а саме: якщо реєстрація таких податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН здійснена до 15.07.2022.
З урахуванням положень Закону України від 13 грудня 2022 року № 2836-IX (набрав чинності 03 січня 2023 року), стосовно податкових накладних/розрахунків коригування, складених платником після 31.05.2022 р., у випадку їх несвоєчасної реєстрації в ЄРПН, підлягають нарахуванню штрафні (фінансові) санкції відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України. 
Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (набрав чинності 08 лютого 2023 року) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.
Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 13 травня 1997 року № 1-зп/1997, стаття 58 Конституції України 1996 року закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта.
Закон № 2876-IX не містить прямої вказівки про надання його нормам зворотної дії в часі, а отже його дія не розповсюджується на період до набрання ним чинності. Крім того, відповідальність, встановлена пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовується за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу, тобто прямо пов`язана зі збільшеними строками реєстрації податкових накладних.
Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.
А тому розповсюджувати дію пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України на правовідносини, які були припинені (тобто податкові накладні складені та зареєстровані з порушенням строку, який визначений пунктом 201.1 статті 201 ПК України, до внесення змін Законом № 2876-IX) є неможливим.
Відтак, зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом №2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року).
За наведеного вище правового регулювання в контексті спірних правовідносин, суд вважає правомірним застосування до позивача штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних у розмірі: 2%, 10%, 15%, 20%, 30% та 40% відповідно до кількості днів порушення термінів реєстрації податкових накладних.
Позиція контролюючого органу в спірному випадку відповідає висновкам Верховного Суду у постановах від 30.01.2024 у справі №280/4484/23, від 06.02.2024 у справі №160/10740/23, а також від 26.02.2025 у справі №200/4768/23.
Заперечень з приводу розрахованої контролюючим органом кількості днів прострочення реєстрації податкових накладних, а також розрахунку штрафних санкцій позивач не подав. Також позивачем не подано доказів на підтвердження відсутності його вини та/або наявності форс-мажорних обставин, які є підставою для звільнення від відповідальності згідно пп.112.8.9 п.112.8 ст.112 ПК України.
Виходячи із змісту пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, за яким платник податків звільняється від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання податкового обов`язку у випадку неможливості його виконання, суд, враховуючи правову позицію Верховного Суду, зокрема у постанові від 26.02.2025 у справі №200/4768/23, зазначає, що вказана норма передбачає конкретну підставу для невиконання податкових правил - об`єктивна нездатність їх дотримання.
Порушення, що є предметом розгляду у справі, мають характер триваючих та повторюваних, про що свідчать дати реєстрації податкових накладних та їх кількість. Отже, склалася ситуація, що платник податків здійснював господарську діяльність, мав змогу укладати та виконувати договори, проте, з певних суб`єктивних причин, не виконав належним чином свій податковий обов`язок. Ураховуючи проміжок часу, протягом якого платником податків були системно допущені вказані правопорушення, можливість виконання податкових зобов`язань з боку платника податків є очевидною.
Щодо застосування штрафних санкцій за порушення термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних судом встановлено, що контролюючий орган виходив з того, що розрахунки коригування зареєстровані в ЄРПН з порушенням граничних строків, встановлених пунктом 201.10 статті 201 ПК України, з огляду на дату складання таких розрахунків коригування, а саме: від 31.12.2019 №13 (дата реєстрації - 16.01.2020), від 30.06.2023 №14 (дата реєстрації - 19.07.2023), від 26.04.2022 №207 (дата реєстрації - 09.08.2022), від 24.06.2022 №2400229 (дата реєстрації - 04.05.2023) та від 24.06.2022 №2400232 (дата реєстрації - 04.05.2023).
В той же час, відповідно до наведених вище правових норм строки реєстрації розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, обраховуються від дня отримання таких розрахунків коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від дати їх складання.
Отже, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем).
На законодавчому рівні не впроваджено процедуру фіксації дати отримання покупцем розрахунку коригування складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, тому відповідач як орган державної влади не повинен мати можливість отримувати вигоду від цієї ситуації та у ситуації правової невизначеності обирати варіант поведінки, який не є вигідним для платника податків - застосовувати за аналогією абзаци 15-16 пункту 201.10 статті 201 ПК України.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 12.03.2025 у справі № 160/12120/24.
Позивачем надано до матеріалів справи докази щодо отримання від контрагентів розрахунків коригування від 31.12.2019 №13, від 30.06.2023 №14, від 24.06.2022 №2400229 та від 24.06.2022 №2400232.
Суд враховує, що відомості з програмного забезпечення для подання звітності до контролюючих органів та обміну юридично значущими первинними документами між контрагентами в електронному вигляді «M.E.Doc» є належними та допустимим доказами, з яких можливо ідентифікувати номер, зміст операцій, точну дату та час отримання та реєстрацію спірних розрахунків коригування до податкових накладних.
Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що граничні терміни реєстрації вищезазначених розрахунків коригування від 31.12.2019 №13, від 30.06.2023 №14, від 24.06.2022 №2400229 та від 24.06.2022 №2400232 з дня їх отримання позивачем не перевищують законодавчо встановлений строк їх реєстрації в ЄРПН.
Ані акт перевірки, ані розрахунок до спірного податкового повідомлення-рішення не містять інформації про дату отримання розрахунків коригування до податкової накладної позивачем.
Отже, з огляду на відсутність у відповідача відомостей про дату отримання покупцем спірних розрахунків коригування та надання позивачем даних про час отримання ним цих розрахунків коригування від продавця, суд вважає, що контролюючим органом не доведено порушення позивачем строків реєстрації розрахунків коригування. Доказів на спростування доводів позивача про дату отримання розрахунків коригування про зменшення суми компенсації вартості товарів від контрагентів позивача відповідачем не надано.
За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування штрафних санкцій в цій частині. Нарахована податковим повідомленням-рішенням №00005765102 від 12.06.2024 штрафна санкція підлягає зменшенню на загальну суму 3157,40 грн. (розрахунок коригування №13 від 31.12.2019 на 1 073,01 грн., розрахунок коригування №14 від 30.06.2023 - на 100,00 грн., розрахунок коригування №2400229 від 24.06.2022 - на 929,83 грн., розрахунок коригування №2400232 від 24.06.2022 - на 940,01 грн., розрахунок коригування №207 від 26.04.2022 - на 114,55 грн.)
Щодо розрахунків коригування №479 від 28.02.2024 до податкової накладної № 942 від 28.02.2024 та №480 від 29.02.2024 до податкової накладної № 944 від 28.02.2024, які виписані позивачем (як постачальником) вказані розрахунки коригування зареєстровані - 01.04.2024, що позивачем не спростовується. Обставини, які б звільняли позивача від відповідальності за порушення граничних термінів реєстрації розрахунків коригування в ЄРПН, позивачем не зазначені, судом з наявних у справі доказів не встановлені.
Стосовно процедурних порушень проведення перевірки, оформлення її результатів та розгляду заперечень платника податків на акт перевірки, вказаних позивачем в позові, суд зазначає наступне.
В позові підприємством наведено низку процедурних порушень, які, на думку позивача, мають наслідком визнання протиправним оскаржуваного податкового-повідомлення рішення.
З матеріалів справи вбачається, що акт перевірки підписаний посадовою особою, яка провела перевірку, направлений платнику податків та отриманий.
ТОВ фірма «КАСКАД» скористалось своїм правом на надання заперечень на акт перевірки.
Заперечення зареєстровані в Східному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків 22.05.2024 р. за №41876.
ТОВ фірма «КАСКАД» повідомлено про дату, час та місце розгляду заперечень та представник підприємства був присутній на засіданні комісії та надавав пояснення.
Заперечення платника податків були розглянуті податковим органом та про результати розгляду заперечень підприємство повідомлено листом від 05.06.2024 р. №2869/6/-32-00-51-02-07.
Відповідно до правової позиції, висловленої у постанові Верховного Суду від 16.12.2021 у справі № 640/11468/20, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення»; межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови безумовного дотримання ним передбаченої законом процедури прийняття такого рішення.
Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 11.05.2022 у справі № 400/1510/19, від 05.07.2022 у справі № 522/3740/20, від 27.09.2022 у справі № 320/1510/20, від 03.10.2022 у справі № 400/1510/19, від 01.11.2022 у справі № 640/6452/19 та від 18.01.2023 року у справі № 500/26/22.
У постанові від 23.04.2020 у справі №813/1790/18 Верховний Суд виснував: «коллегія суддів наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.
Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття».
Отже, суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури прийняття та оформлення того чи іншого рішення, вважає, що навіть в разі підтвердження факту порушення відповідачем окремих процедурних питань при прийнятті оскаржуваного рішення, це не може потягнути за собою безумовне його скасування у випадку, якщо такі порушення не мали наслідком прийняття незаконних рішень.
Суд також вважає за необхідне звернути увагу на поняття надмірного формалізму, який відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 18.05.2018 у справі № 826/11106/17, від 28.10.2018 у справі № 826/14749/16, від 27.11.2019 у справі № 826/15257/15, від 25.03.2020 у справі № 805/4508/16-а, від 20.05.2020 у справі № 809/1031/16, від 31.03.2021 у справі № 620/2520/20, від 19.05.2021 у справі № 210/5129/17, від 20.05.2022 у справі № 340/370/21 та від 27.09.2022 у справі № 320/1510/20, слід розуміти як надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом.
Поняття «пуризм» (надмірний формалізм) було введено у правовий обіг ЄСПЛ. Так, у рішенні у справі «Сутяжник проти Росії» (заява № 8269/02) ЄСПЛ зробив висновок про те, що не може бути скасоване правильне по суті судове рішення та не може бути відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму, судове рішення може бути скасоване лише з метою виправлення істотної судової помилки. У цій справі рішення арбітражного суду, яке набрало законної сили, було скасовано в порядку нагляду з припиненням провадження у справі суто з підстави того, що спір не підлягав розгляду арбітражними судами, хоча у подальшому вимоги заявника були задоволені судом загальної юрисдикції. Ухвалюючи рішення ЄСПЛ виходив з того, що, хоча як принцип, правила юрисдикції повинні дотримуватися, однак, враховуючи обставини даної справи, була відсутня соціальна потреба, яка б виправдовувала відступлення від принципу правової визначеності.
Отже, «правовий пуризм» - невідступне слідування вимогам процесуальних та/або процедурних норм; надмірно формально сурове (бюрократичне) застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, без врахування їх доцільності (розумності, добросовісності), обставин конкретної справи, а також необхідності забезпечення ефективної реалізації та/або захисту прав особи та суспільних (публічних) інтересів.
Суд також звертає увагу, що позивач акцентує увагу на порушеннях контролюючим органом процедури проведення перевірки, оформлення її результатів та розгляду заперечень, що передували винесенню оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, та не заперечує самого факту несвоєчасної реєстрації податкових накладних. Спір між сторонами стосується застосування норм Податкового кодексу України щодо збільшення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування та зменшення розмірів штрафних санкцій за їх несвоєчасну реєстрацію.
Таким чином, наведені позивачем в позовній заяві процедурні порушення не спливають на правомірність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю фірми «КАСКАД» підлягають частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст. 244, 245, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю фірми «КАСКАД» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення – задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «Н» Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №00005765102 від 12.06.2024 р. в частині застосування штрафної санкції в розмірі 3157,40 грн.
В решті позовних вимог – відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.
Рішення складено у повному обсязі 24.06.2026 р. 

Суддя О.С. Рябчук