12 червня 2026 року Єдиний унікальний № 501/1169/26 Провадження № 2/501/1605/26

РІШЕННЯ
Іменем України
12 червня 2026 року м. Чорноморськ
Чорноморський міський суд Одеської області
у складі: головуючого судді - Тордія Е.Н. секретаря судових засідань – Дунаєва Т.В.
номер справи № 501/1169/25 провадження 2/501/1605/26

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Чорноморську Одеської області цивільну справу за позовною заявою позивача:  ОСОБА_1 до відповідача: приватного нотаріуса Одеського нотаріального округу Шевченко Олександри Вікторівни , треті особи : ОСОБА_2 , ОСОБА_3  предмет та підстава про визнання бездіяльності нотаріуса незаконною та зобов`язання вчинити певні дії,-
ВСТАНОВИВ:
Стислий виклад обставин правовідносин .Позиція позивача та відповідача.
16 березня 2026 року  ОСОБА_4  звернулось до Чорноморського міського суду Одеської області з вищевказаним позовом . 
На підставі наданих доказів просить визнати відмову приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Шевченко О.В. у включенні боргових зобов`язань ОСОБА_5 до спадкової маси - незаконною; зобов`язати приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Шевченко О.В. включити до спадкової маси померлої ОСОБА_5 , в межах спадкової справи №14/2025, яка зареєстрована в Спадковому реєстрі 20 жовтня 2025 року за №74753759 боргові зобов`язання, які підлягають рівному розподілу між спадкоємцями, в загальній сумі: 619 546, 76 грн., та стягнути з спадкоємців в рівних частках на її користь суму зобов`язань спадкодавця , а також суму коштів, витрачених нею на поховання ОСОБА_5 в загальному розмірі 619 546, 76 грн. ;стягнути з приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Шевченко О.В. на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 2662,40 грн. витрати на правничу допомогу, розмір та розрахунок яких буде надано на протязі 5 днів після ухвалення рішення у випадку задоволення позову.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається , та те що  ОСОБА_1 є дружиною громадянина ОСОБА_3 . До шлюбу з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 був одружений з громадянкою ОСОБА_5 , та відповідний шлюб було розірвано 05 липня 2016 року. Від попереднього шлюбу, ОСОБА_3 має трьох малолітніх дітей, матір`ю яких фактично була та є ОСОБА_1 , незважаючи на те, що не рідною. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , померла . 
20 жовтня 2025 року приватним нотаріусом Одеського районного нотаріального округу Шевченко О.В. заведено спадкову справу, якій присвоєно №14/2025, яка зареєстрована в Спадковому реєстрі 20 жовтня 2025 року за №74753759. 
Водночас, за період спільного життя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в їх сім`ї склались дружні та приємні стосунки з колишньою дружиною ОСОБА_3 – ОСОБА_5 , оскільки новостворена сім`я ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , всіляко допомагали ОСОБА_5 та її матері, які були відповідно матір`ю та бабусею дітей ОСОБА_3 , яких любить та вважає фактично своїми дітьми ОСОБА_1 . 
Разом з цим, за період життя ОСОБА_5 , між нею та ОСОБА_1 мали місце певні договірні зобов`язання, вчинені в усній формі. 
Так, ОСОБА_5 періодично просила ОСОБА_1 запозичити кошти, або за кошти ОСОБА_1 придбати майно / товар / ліки, сплатити комунальні послуги, тощо. Зокрема, за період життя ОСОБА_5 , ОСОБА_1 перераховувались на особистий рахунок ОСОБА_5 грошові кошти у якості позики з метою задоволення особистих потреб останньої, зокрема: - на сплату коштів за землю (податок) в загальній сумі 31 109, 32 грн.; - на придбання товару в

загальній сумі 424 900.00 грн.; - на оплату за електропостачання в умі 6337, 44 грн.; - на придбання ліків в сумі 67 200 .00 грн. загальна сума, яка була перерахована ОСОБА_1 громадянці ОСОБА_5 для задоволення її потреб (в борг) складає: 529 546, 76 грн. 
Крім того, ОСОБА_1 особисто було замовлено та сплачено організацію поховання ОСОБА_5 на загальну суму 90 000 грн., не зважаючи на те, що ОСОБА_1 не була родичкою та не є спадкоємцем ОСОБА_5  статтею 1282 Цивільного кодексу України на спадкоємців покладено обов`язок задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. 
Нотаріус за місцем відкриття спадщини приймає вимоги кредиторів спадкодавця. Вимоги мають бути заявлені у письмовій формі і прийняті незалежно від строку настання права вимоги. Про заявлені вимоги нотаріус доводить до відома спадкоємців, які прийняли спадщину. Відтак, оскільки у померлої ОСОБА_5 наявні боргові зобов`язання перед ОСОБА_1 , а обов`язок з їх погашення законом покладено на спадкоємців, які прийняли спадщину, в тому числі й сум на організацію поховання, ОСОБА_6 звернулась до приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу із заявою про включення боргових зобов`язань до спадкової маси. 
Однак, відповіддю №27/02-14 від 04 березня 2026 року нотаріус зазначила, що зазначена сума понесених витрат на організацію поховання спадкодавця ( ОСОБА_5 ) в розмірі 90000 грн. не може бути включена до складу спадщини, а також, ОСОБА_1 не було надано відповідних письмових правочинів, які б підтверджували виникнення у спадкодавця боргових зобов`язань перед нею. 
Отже, нотаріусом фактично було відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 , та не включено боргові зобов`язання спадкодавця до спадкової маси. 
Відтак, вважає вказану відмову нотаріуса безпідставно, не обґрунтованою, та такою що не відповідає вимогам закону, та просить суд визнати відмову приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Шевченко О.В. у включенні боргових зобов`язань ОСОБА_5 до спадкової маси - незаконною; зобов`язати приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Шевченко О.В. включити до спадкової маси померлої ОСОБА_5 , в межах спадкової справи №14/2025, яка зареєстрована в Спадковому реєстрі 20 жовтня 2025 року за №74753759 боргові зобов`язання, які підлягають рівному розподілу між спадкоємцями, в загальній сумі: 619 546, 76 грн., та стягнути з спадкоємців в рівних частках на її користь суму зобов`язань спадкодавця а також суму коштів, витрачених на поховання ОСОБА_5 в загальному розмірі 619 546, 76 грн. ;стягнути з приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Шевченко О.В. на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 2662,40 грн. витрати на правничу допомогу.
В судове засідання позивач не з`явилась про розгляд прави повідомлена належним чином. Представник позивача , що діє на підставі ордеру № 1687917 виданого 07 квітня 2024 року , в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та прохав задовольнити в повному обсязі. В подальшому в судові засідання не з`явився поважної причини неявки суду не повідомив.
Приватний нотаріус Шевченко О.В. в судовому засіданні позовні вимоги не визнала в обґрунтування заперечень надала письмовій відзив з якого вбачається ,що 20 жовтня 2025 року була заведена спадкова справа №14/2025, яка зареєстрована в Спадковому реєстрі 20 жовтня 2025 року за №74753759 після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
04 березня 2025 року отримана вимога ОСОБА_1 щодо наявності не погашеної заборгованості спадкодавця, яка була зареєстрована у Журналі реєстрації вхідної кореспонденції , у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ та приєднана до спадкової справи № 14/2025. Вимогою ОСОБА_1 прохала: включити до складу спадщини боргове зобов`язання ОСОБА_5 перед ОСОБА_1 на загальну суму 1281554.00 грн. та витрати понесені на організації поховання спадкодавця у розмірі 90 000.00 грн.; повідомити спадкоємців ОСОБА_5 про наявність боргового зобов`язання.
04 березня 2025 року всі спадкоємці які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 були письмово повідомлені про наявність боргової вимоги. Всі передбачені дії нею виконанні інші не передбачені законом «Про нотаріат», вважає вимоги ОСОБА_7 безпідставними та такими що задоволенню не підлягають.
Треті особи : ОСОБА_2 , про слухання справи повідомлена належним чином , в судове засідання не з`явилась. ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився надав до суду заяву про розгляд справи за своєї відсутності проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 не заперечує.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії по справі.
23 березня 2026 року постановлена ухвала про відкриття провадження та розгляд справи за правилами спрощеного провадження з викликом сторін. 
Заперечень (заяв) проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження від сторін по справі не надходило.
Представник позивача в судовому засідання позовні вимоги підтримав посилаючись на доводи викладені у позові , в подальші судові засідання не з`явився, надав до суду заяву про відкладення розгляду справи , проте поважної причини неявки до суду не повідомив.
Приватний нотаріус Шевченко О.В. в судовому засіданні заперечувала проти заявлений щодо неї вимог ,надала письмовий відзив з обґрунтуванням своїх заперечень.
Треті особи : ОСОБА_2 , про слухання справи повідомлена належним чином , в судове засідання не з`явилась. ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився надав до суду заяву про розгляд справи за своєї відсутності проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 не заперечує.
Згідно ч. 1 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
За положеннями ст. ст. 13, 43 Цивільного процесуального кодексу України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми процесуальними правами на власний розсуд. Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки.
Якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18.
Судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивача та його представника про розгляд справи, забезпечено всі процесуальні права у спосіб, передбачений Цивільного процесуального кодексу України. Таким чином відповідач вважається повідомленим про розгляд справи належним чином.
Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін, освіченості її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасника, який не з`явився до судового засідання на підставі наданих суду доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.
Суд, вислухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали дійшов наступного висновку.
Фактичні обставини правовідносин встановлені судом.
Приватний нотаріус Шевченко О.В 20 жовтня 2025 року була заведена спадкова справа №14/2025, яка зареєстрована в Спадковому реєстрі 20 жовтня 2025 року за №74753759 після смерті ОСОБА_5 ,померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
04 березня 2025 року приватним нотаріусом отримана вимога ОСОБА_1 щодо наявності не погашеної заборгованості спадкодавця, яка була зареєстрована у Журналі реєстрації вхідної кореспонденції , у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ та приєднана до спадкової справи № 14/2025. В вимоги ОСОБА_1 прохала: включити до складу спадщини боргове зобов`язання ОСОБА_5 перед ОСОБА_1 на загальну суму 1281554.00 грн. та витрати понесені на організації поховання спадкодавця у розмірі 90 000.00 грн.; повідомити спадкоємців ОСОБА_5 про наявність боргового зобов`язання.

04 березня 2025 року всі спадкоємці які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 були письмово повідомлені про наявність боргової вимоги ОСОБА_1 ( а.с.66-67).
Окрім того з листа приватного нотаріуса № 27/02-14 на вимогу ОСОБА_1 вбачається ,що кредитору запропоновано надати відповідні письмові правочини , які б підтверджували виникнення у спадкодавця боргових зобов`язань.( а.с.29)
Мотивувальна частина та застосовані судом правові норми.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено Законом України «Про нотаріат», Правилами ведення нотаріального діловодства (затвердженими Наказом Міністерства Юстиції України від 22 грудня 2010 року № 3253/5, зареєстрованого в МЮУ 23 грудня 2010 року за № 1318/18613.
Частинами 1,2 ст. 1 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.
Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).
Згідно підпункту 11.3.1. розділу ХІ чинної редакції Правил ведення нотаріального діловодства вимоги кредиторів (якщо вони надійшли до видачі свідоцтва про право на спадщину) реєструються у книзі обліку і реєстрації спадкових справ і формуються у спадкові справи.
Частиною 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України передбачено ,що (для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини за приписами ч. 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Статтею 1218 Цивільного кодексу України передбачено ,що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 1281 Цивільного кодексу України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.
Приписами ч. 4 ст. 203 Цивільного кодексу України визначено ,що однією з вимог, додержання якої є необхідним для чинності правочину, є вчинення правочину у формі, встановленій законом.
Згідно до ст. 205 Цивільного кодексу України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі; сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 206 Цивільного кодексу України усно можуть вчинятися правочини, які повністю виконуються сторонами у момент їх вчинення, за винятком правочинів, які підлягають нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, а також правочинів, для яких недодержання письмової форми має наслідком їх недійсність).
Частиною 1 ст. 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами; у разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.
За умовами ст. 208 Цивільного кодексу України правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених ч.1 ст. 206 Цивільного кодексу України, належить вчиняти у письмовій формі. 
Статтею 218 Цивільного кодексу України  встановлено ,що недодержання сторонами письмової форми правочину, яка встановлена законом, не має наслідком його недійсність,

крім випадків, встановлених законом. Якщо правочин, для якого законом встановлена його
недійсність у разі недодержання вимоги щодо письмової форми, укладений усно і одна із сторін вчинила дію, а друга сторона підтвердила її вчинення, зокрема шляхом прийняття виконання, такий правочин у разі спору може бути визнаний судом дійсним).
Умовами ст. 509 Цивільного кодексу України передбачено ,що зобов`язання мають ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості, та виникають з підстав, встановлених ст. 11 Цивільного кодексу України, згідно якої цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; та підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини; створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; інші юридичні факти).
Матеріали справи містять листа № 26/02-14 від 04 березня 2026 року , яким приватним нотаріусом Шевченко О.В. повідомлено: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про наявність вимоги кредитора ОСОБА_1 про погашення заборгованості до спадкоємців ОСОБА_10 ,на загальну суму 1281554.06 грн. ( а.с.67).
Статтею 34 Закону України «Про нотаріат» визначений вичерпаний перелік нотаріальних дій, що вчиняються нотаріусами, а саме: 1) посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності, вимоги про нотаріальне посвідчення правочину тощо);2) вживають заходів щодо охорони спадкового майна; 3) видають свідоцтва про право на спадщину; 4) видають свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя (колишнього подружжя) на підставі спільної заяви або в разі смерті одного з подружжя; 5) видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів);6) видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися;7) вживають заходів для встановлення опіки над майном фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою, або особи, зниклої безвісти за особливих обставин;8) видають дублікати нотаріальних документів, що зберігаються у справах нотаріуса;9) накладають та знімають заборону відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно), об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості, права на які підлягають державній реєстрації, частки у праві власності на таке майно, а також у випадках, встановлених законодавством, - рухомого майна;9-1) накладають заборону щодо відчуження грошових сум, що будуть зараховані заявником вимоги, визначеним відповідно до частини четвертої статті 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства», на рахунок умовного зберігання (ескроу), відкритий відповідно до зазначеного закону;10) засвідчують вірність копій (фотокопій) документів і виписок з них;11) засвідчують справжність підпису на документах; 12) засвідчують вірність перекладу документів з однієї мови на іншу;13) посвідчують факт, що фізична чи юридична особа є виконавцем заповіту;14) посвідчують факт, що фізична особа є живою;15) посвідчують факт перебування фізичної особи в певному місці; 16) посвідчують час пред`явлення документів;17) передають заяви фізичних та юридичних осіб іншим фізичним та юридичним особам;18) приймають у депозит грошові суми та цінні папери;19) вчиняють виконавчі написи;20) вчиняють протести векселів;21) вчиняють морські протести; 22) приймають на зберігання документи.
Покладення на нотаріусів вчинення інших нотаріальних дій може бути виключно згідно із законом.
Позивач зазначає що нотаріусом листом від вих. 27/02-14 від 04 березня 2026 року фактично було відмовлено у задоволенні її вимоги про включення боргових зобов`язань до спадкової маси , проте з такими висновками Суд погодися не може та зауважує .
Згідно ст. 49 Закону України «Про нотаріат» на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. 
Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову. 
З листа вих.№27/02-14 від 04 березня 2026 року приватного нотаріуса Шевченко О.В. вбачається ,що нею роз`яснені положення діючого законодавства з приводу кредитних зобов`язань та було доведено до відома ОСОБА_1 , що спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 були повідомлені про отримання вимоги (претензії) кредитора ОСОБА_1 , в якій зазначений розмір заборгованості спадкодавця ОСОБА_5 перед кредитором ОСОБА_1 на загальну суму 1281554,06 грн. та про вимоги ст. 1282 Цивільного кодексу України щодо зобов`язання спадкоємців задовольнити вимоги кредитора повністю,

але в межах вартості майна, одержаного у спадщину, що мало виключно інформативний характер. 
Тобто зазначене у позовній заяві про те, що нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з включення боргових зобов`язань до спадкової маси належними та допустимі доказами в судовому засіданні не підтверджено. 
Окрім того Суд зауважує про відсутність в переліку ст. 34 Закону України «Про нотаріат» такої нотаріальної дії - як включення боргових зобов`язань до спадкової маси 
Згідно з ч.1 ст.15, ч.1 ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. 
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. 
При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Відповідно до ст. 50 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акту має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.
Тлумачення ст. 50 Закону України «Про нотаріат» свідчить, що при задоволенні позову про оспорено бездіяльності нотаріуса щодо відмови у вчиненні нотаріальної дії суд не може зобов`язати нотаріуса вчиняти нотаріальні дії, оскільки такі дії вчиняються нотаріусом відповідно до Закону України «Про нотаріат» і належать до його компетенції, аналогічна позиція викладена у висновку Верховний Суд у постанові від 17 березня 2021 року у справі № 761/36415/18 (провадження № 61-15155св20.
Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).
Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.
Тобто, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. 
Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. 
Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасника нотаріальної дії. 
Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. 
Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення.
За правилами цивільного судочинства як спір про право в позовному провадженні розглядаються позови про оскарження дій/бездіяльності нотаріуса, коли йдеться виключно про порушення нотаріусом правил вчинення відповідної нотаріальної дії (відмови у її вчиненні) і при цьому позивачем не порушується питання про захист права відповідно до положень цивільного законодавства.
Таким чином приватний нотаріус Шевченко О.В. в даному процесі не може мати процесуального статуту відповідача , оскільки предметом позову є спір про право, позивача на отримання заборгованості від спадкоємців.
Виходячи з норм Закону України «Про нотаріат», у нотаріуса немає спільних чи однорідних прав та обов`язків стосовно позивача. 
Нотаріус вчиняє нотаріальні дії від імені держави, тому в нього не можуть бути спільні чи однорідні права і обов`язки з особами, які звернулися до нього, або з особами, які вирішили, що їх права порушені нотаріальними діями.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову – обов`язком суду,
який виконується під час розгляду справи (Висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).
Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. 
Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19, від 20 січня 2021 року у справі № 203/2/19).
Стаття 81 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Висновок суду.
Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, Суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є недоведеними та є такими ,що задоволенню не підлягають.
Судові витрати.
Судові витрати підлягають розподілу , відповідно до положень ст.133, 141 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81,89, 133, 141, 223, 247, 263-265, 274 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 3, 11, 15, 16, 203 206,207,208, 509, 526, 527, 530, 625 1050, 1054 Цивільного кодексу України, ст. ,1,2 34 Закону України « Про нотаріат», Правилами ведення нотаріального діловодства (затвердженими Наказом Міністерства Юстиції України від 22 грудня 2010 року № 3253/5, зареєстрованого в МЮУ 23 грудня 2010 року за № 1318/18613 , Суд, -

УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Одеського нотаріального округу Шевченко Олександри Вікторівни , треті особи : ОСОБА_2 , ОСОБА_3  про визнання бездіяльності нотаріуса незаконною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.
Повний текст рішення виготовлено 12 червня 2026 року.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з часу виготовлення повного тексту рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Сторони у справі: 
Позивач: ОСОБА_1  , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована АДРЕСА_1 .
Відповідач: приватний нотаріус Одеського нотаріального округу Шевченко Олександра Вікторівна :  АДРЕСА_2 .
Треті особи: 
ОСОБА_2 ,  ІНФОРМАЦІЯ_4   АДРЕСА_3 .
ОСОБА_3  АДРЕСА_4 .

Головуючий