Справа № 216/1705/26 
провадження 3/216/699/26 

ПОСТАНОВА 
іменем України 
18 травня 2026 року м. Кривий Ріг
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Чирського Г.М., 
за участі секретаря судового засідання Смолдирева М.Є., 
представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності – адвоката Страха В.О., 
розглянувши в залі суду №6 матеріали, які надійшли з СЮП ВП Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, учня Лозуватського ліцею ім. Т.Г.Шевченка, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 178 КУпАП, -
ВСТАНОВИВ:
Згідно протоколу серії ВАД №959475 від 27.02.2026 року встановлено, що 27.02.2026 року о 18:00 год. неповнолітній ОСОБА_1 , 2009 р.н., знаходячись біля ЗГТ «пл. Захисників України» , за адресою: м. Кривий Ріг, пл. Визволення, 1К, вживав алкогольний напій пиво «Львівське» о/а 4,3 % об`ємом 0,5 л. у громадському місті забороненому законом, чим порушив Закон України «"Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів", та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 178 КУпАП.
В судове засідання ОСОБА_1 , його законний представник ОСОБА_2 не з`явилися. ОСОБА_1 в своїй заяві просив справу розглядати за їх відсутності, за участі його представника, адвоката Страха В.О., вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що алкогольний напій не вживав. У той день до нього підійшов працівник поліції і сказав, що вони проводять профілактичні заходи серед молоді, щоб не курили і не вживали алкоголь. Йому дали підписати пустий бланк якогось документу, сказали, що ніяких наслідків не буде. Він не усвідомлював, що підписує документ, який потім може бути використаний проти нього. Ніяких доказів того, що він щось порушив, немає. Крім того, на той момент він був неповнолітнім. При складанні протоколу не було його батьків або інших законних представників, їх навіть не повідомили. Просив справу щодо нього закрити за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.
Представник ОСОБА_1 – адвокат Страх В.О. в судовому засіданні проти протоколу заперечував, просив справу щодо ОСОБА_1 закрити за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення. Пояснив, що доказів про вчинення ним інкримінованого йому адміністративного правопорушення до протоколу не додано. Крім того, ОСОБА_1 на момент складання протоколу щодо нього був неповнолітнім, тому працівники поліції не мали права складати протокол та відбирати пояснення у ОСОБА_1 за відсутності його законного представника.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до положень ст. ст. 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом, який складається на спеціальному бланку уповноваженою на те посадовою особою у разі вчинення діяння, яке містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, та в якому з дотриманням установленого порядку фіксуються всі істотні обставини, необхідні для правильного вирішення справи.
Таким чином, складання протоколу та оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення, та в силу положень ст. 251 КУпАП є предметом оцінки суду в сукупності з іншими доказами при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Системний аналіз положень ст. ст. 254, 255, 256 КУпАП дає підстави дійти висновку, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення особи у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.
При цьому протокол про адміністративне правопорушення має відповідати встановленим до нього вимогам закону, а обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання відповідних доказів на підтвердження викладених у ньому відомостей покладається на особу, яка уповноважена на оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення.
Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними, допустимими, достовірними й достатніми доказами, які отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як у цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного.
Згідно із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту». 
Разом з тим за змістом статей 217, 279, 280 КУпАП суддя як посадова особа, уповноважена на розгляд справ про адміністративні правопорушення (ст. ст. 213, 221 КУпАП), може розглядати відповідну справу лише в межах тих обставин, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, та накладати адміністративні стягнення, передбачені цим Кодексом, у межах наданих їй повноважень.
Тобто, суддя не вправі самостійно вносити доповнення чи зміни до протоколу про адміністративне правопорушення, а також витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, буде свідчити про необ`єктивність і упередженість судді при розгляді справи та порушення права на захист і рівність сторін процесу. 
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва про Росії», серед іншого, зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
З огляду на наведене застосування уповноваженими на те органами (посадовими особами) заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції та в точній відповідності з законом, тому правова кваліфікація дій особи як правопорушника за ознаками складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною статтею (частиною статті) КУпАП, і притягнення такої особи до адміністративної відповідальності з накладенням певного стягнення за це без відповідної належної доказової бази є грубим порушенням вимог закону. 
ОСОБА_1 інкриміновано порушення ч.1 ст. 178 КУпАП відповідно до якої адміністративна відповідальність настає за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв на вулицях, у закритих спортивних спорудах, у скверах, парках, у всіх видах громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення) та в інших заборонених законом місцях, крім підприємств торгівлі і громадського харчування, в яких продаж пива, алкогольних, слабоалкогольних напоїв на розлив дозволена відповідним органом місцевого самоврядування, або поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль.
До матеріалів справи, крім вказаного протоколу, додано рапорт інспектора ВП Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Чарочкіна Д. від 27.02.2026 року, пояснення ОСОБА_1 , датовані 27.02.2026 р., копія його паспорту із застосунку «Дія».
Свідок – інспектор СЮП ВП Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що 27.02.2026 року увечері працівники поліції виявили неповнолітнього ОСОБА_1 , який розпивав слабоалкогольний напій, але особисто сам він цього не бачив. Інспектор складав протокол на підставі пояснень іншого працівника поліції, в присутності ОСОБА_1 . Під час складання протоколу працівник служби у справах дітей не був присутнім, інспектор особисто його не бачив. Батьків неповнолітнього не викликали, свідків не було, відеофіксація не велась. Рапорт, підписаний ним, є стандартною формою, який він помилково не переробив.
Згідно ч.2 ст. 33 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення правопорушення неповнолітньою особою поліцейський зобов`язаний невідкладно повідомити про це батьків або інших законних представників, а також відповідні органи і службу у справах дітей.
Зважаючи на покази свідка, працівника поліції ОСОБА_3 , надані у судовому засіданні, а також з огляду на те, що в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №959475 від 27.02.2026 року будь-яких відомостей щодо повідомлення батьків ОСОБА_1 про вчинення останнім адміністративного правопорушення, а також служби у справах дітей, відсутність відомостей про присутність представника служби у справах дітей при складанні зазначеного протоколу у відношенні неповнолітнього ОСОБА_1 . Тому, пояснення останнього від 27.02.2026 р. (а.с.5), відібрані інспектором СЮП ВП Криворізького РУП ГУНП старшим лейтенантом поліції Ю.Неділь, а також рапорт інспектор СЮП ВП Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області Чарочкін Д.І. від 27.02.2026 р. (а.с. 4), суд вважає недопустимими доказами, які до уваги не приймає. 
Будь-яких інших належних доказів, які б вказували на те, що ОСОБА_1 вживав алкогольні вироби у місцях, де це заборонено законом, при вказаних в протоколі обставинах, суду не надано.
Враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими доказами не є доказом доведення вини, будь-яких переконливих доказів вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суду не надано, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 178 КУпАП.
Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 № 463/1352/16-а зазначив, що у силу принципу презумпції невинуватості у справах про адміністративні правопорушення всі сумніви щодо події правопорушення та винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Відповідно до статті 62 Конституції України, положення якої знайшли подальшу конкретизацію в національному законодавстві України, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.
Дотримання цих вимог є необхідним елементом процесуальної форми судового розгляду, забезпечує реалізацію закріплених у ст. 7 КПК таких засад кримінального провадження, як верховенство права, законність, презумпція невинуватості, забезпечення доведеності вини та право на захист.
Слід зауважити, що право на справедливий суд гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, прийнятою Радою Європи 04.11.1950, ратифікованою Україною 17.07.1997, відповідно до неї суд встановлює обґрунтованість будь-якого висунутого проти особи обвинувачення.
Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Згідно із ч.1 п. 3 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) при наявності обставин, передбачених ст. 247 КУпАП, виносить постанову про закриття справи.
З огляду на вищевикладене, оцінюючи відповідно до ст. 252 КУпАП надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, беручи до уваги, що органом, яким складено протокол про адміністративне правопорушення, не доведено порушення ОСОБА_1 ч.1 ст. 178 КУпАП, суд приходить до висновку про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 178 КУпАП, а тому провадження у даній справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.
Керуючись ст.ст. 247, 252, 283-285, 287 КУпАП, суд
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 178 КУпАП, - закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня її прийняття.
Повний текст постанови складений 25 травня 2026 року.
Суддя Г.М.Чирський