308/4273/26

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.05.2026           м. Ужгород
Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , не працюючого, за ч.3 ст. 154 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-,
ВСТАНОВИВ:
14.03.2026 близько 17:30 год. за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, с. Оріховиця, вул. Оріхова, б/н, ОСОБА_1 порушив правила утримання собак, а саме: вигулював собаку породи алабай без повідка та намордника, внаслідок чого собака загризла двох курей, належних ОСОБА_2 , що спричинило заподіяння останньому майнової шкоди. 
Отже, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене, передбачене ч.3 ст. 154 КУпАП, а саме: вигулювання собаки без повідка та намордника (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) , що спричинило заподіяння шкоди майну потерпілого.
В судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності,  ОСОБА_1 не з`явилася. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення судової повістки на адресу місця проживання, зазначену в протоколі про адміністративне правопорушення, втім повістка повернута на адресу суду органом поштового зв`язку з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Додатково повідомлявся шляхом направлення текстового смс-повідомлення на номер телефону, зазначений в протоколі про адміністративне правопорушення. 
В п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).
Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Незважаючи на виклики суду, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення та направлення такого для розгляду до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області,  ОСОБА_1 станом судового провадження не цікавився, в судове засідання не з`явився.
Дослідивши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, приходжу до наступного висновку.
Розглядаючи справи про адміністративні правопорушення, суд відповідно до положень ст. 1 КУпАП здійснює охорону прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
При цьому, відповідно статей 245, 251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Статтею 154 КУпАП встановлено, що утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях) - тягнуть за собою попередження або накладення штрафу на громадян від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від двадцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Частиною 3 статті 154 КУпАП встановлено, що дії передбачені частиною першою цієї статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну, - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварин і на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварин.
За змістом ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст.154 КУпАП підтверджуються наступними доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №770307 від 14.03.2026; письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_2 від 134.03.2026; фотосвітлинами; рапортом інспектора з РУПП СПД №1 ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції Ригана М. від 14.03.2026.
Вказане свідчить про наявність в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.154 КУпАП, а саме: вигулювання собаки без повідка та намордника (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) , що спричинило заподіяння шкоди майну потерпілого.
Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, не встановлено. 
Санкцією ч. 3 ст. 154 КУпАП поряд з основним стягненням передбачене додаткове стягнення у виді конфіскації тварини.
Статтею 265-5 КУпАП визначені особливості тимчасового вилучення тварини, зокрема зазначено, що за наявності підстав вважати, що власником тварини вчинено порушення, за яке відповідно до цього Кодексу може бути накладено адміністративне стягнення у вигляді конфіскації тварини, особа, уповноважена на складання протоколу про адміністративні правопорушення відповідно до статей 88-1,89 та 154 цього Кодексу, тимчасово вилучає тварину до набрання законної сили постановою у справі про адміністративне правопорушення. Про тимчасове вилучення тварини складається протокол або робиться запис у протоколі про адміністративне правопорушення.
Порядок тимчасового вилучення тварини визначено постановою Кабінету Міністрів України від 08 вересня 2023 року № 1010.
Відповідно до п.4 та п.5 вказаного Порядку тимчасове вилучення тварини здійснюється не пізніше наступного дня після виявлення адміністративного правопорушення.
Уповноважена особа складає протокол про тимчасове вилучення тварини за формою згідно з додатком 1 або робить запис у протоколі про адміністративне правопорушення, в якому зазначає біологічний вид, породу, приблизний вік, стать, зовнішній вигляд та інші індивідуалізуючі ознаки вилученої тварини.
Крім того, відповідно до ст.313 КпАП України постанови про конфіскацію предмета, який став знаряддям вчинення або безпосереднім об`єктом адміністративного правопорушення, та грошей, одержаних внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, виконуються державними виконавцями в порядку, встановленому законом.
Згідно з п.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про виконавче провадження» відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі виконавчих документів, зокрема, постанов судів у справах про адміністративне правопорушення.
Відповідно до п.2 ч.4 ст.26 вказаного Закону під час пред`явлення виконавчого документа до виконання подаються у разі виконання рішення про конфіскацію майна згідно з постановою суду - копія протоколу вилучення майна, що підлягає конфіскації, або довідка про відсутність такого майна.
Враховуючи вищевказані норми чинного законодавства України, до протоколу про адміністративне правопорушення за вчинення якого санкцією передбачене стягнення у виді конфіскації майна (тварини), особа, яка його склала, зобов`язана долучити протокол вилучення майна (тварини), що підлягає конфіскації, або довідку про відсутність такого майна (тварини).
Водночас матеріали справи не містять жодних відомостей про тимчасове вилучення собаки, складання протоколу її огляду чи опису, а також інших документів, необхідних для виконання рішення в частині конфіскації.
Відсутність таких документів унеможливлює виконання постанови суду в частині конфіскації тварини.
Окрім цього, вилучення собаки у господаря (конфіскація) позбавить тварину турботи, спричинить біль, страждання та пригнічення, що у свою чергу, буде суперечити основним принципам ратифікованої Конвенції та буде суперечити поглядам на гуманне поводження з тваринами, яке закріплене в статті 4 Законі України «Про захист тварин від жорстокого поводження».
При накладенні адміністративного стягнення, суддя враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, відсутність обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність та те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами, суд вважає за необхідне накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу без конфіскації тварини.
Крім того, відповідно до ст.40-1 КУпАП, ч.5 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 665 грн 60 коп.
На підставі та керуючись ст. 9, 36, 40-1, 154, 245, 283, 284, 287-291 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Громадянина Україна ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.154 КУпАП та накласти на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одна тисяча сімсот) гривень, без конфіскації тварини.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 665 грн 60 коп.
На підставі ч. 2 статті 308 КУпАП у разі несплати штрафу протягом 15 днів, у порядку примусового виконання цієї постанови органу державної виконавчої служби стягнути з  ОСОБА_1 подвійний розмір штрафу в розмірі 3 400,00 гривень.
Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя         Олена ГОЛЯНА