Справа № 304/1072/26 Провадження № 2-о/304/93/2026	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2026 року	м. Перечин 	

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Гевці В.М.,
за участі секретаря судового засідання Гарайдич Р.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою  ОСОБА_1 , заінтересована особа – Дубриницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, 

У С Т А Н О В И В:

Представниця ОСОБА_1 – адвокат Зизич Н.Ю. звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки с. Новоселиця Перечинського району Закарпатської області.
Заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько заявниці – ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина, до складу якої входить, зокрема, житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . 
Як зазначає заявниця, 16 грудня 2024 року ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповів належні йому житловий будинок, земельну ділянку та все інше майно своїй доньці – ОСОБА_1 . 
З метою оформлення спадкових прав заявниця звернулася до нотаріуса, однак їй було усно відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки подані документи не дають можливості підтвердити родинні відносини між нею та спадкодавцем. Так, у свідоцтві про смерть, архівній довідці про одруження та архівній довідці про народження спадкодавець записаний як « ОСОБА_2 », тоді як у свідоцтві про народження заявниці у графі «батько» зазначено « ОСОБА_3 ».
На думку заявниці, зазначені розбіжності у написанні імені та по батькові її батька в офіційних документах унеможливлюють оформлення спадкових прав після його смерті в нотаріальному порядку. У зв`язку з цим вона звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин та просить встановити, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її батьком.
У судове засідання учасники не з`явилися. 
Представниця заявниці подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу за відсутності заявниці та її представника. Заявлені вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд їх задовольнити.
Заінтересованою особою – Дубриницькою сільською радою через канцелярію суду подано заяву, в якій просить розглянути справу за відсутності її представника. Проти задоволення заявлених вимог не заперечує.
У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, суд відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, постановив здійснювати розгляд справи у відсутності сторін, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні доказів у справі, які є належними, допустимими та достатніми у своїй сукупності, суд дійшов такого висновку.
Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Новоселиця Ужгородського району Закарпатської області помер ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , видане 01 вересня 2025 року, актовий запис за № 220.
Однак, як установлено з копії свідоцтва про народження заявниці серії НОМЕР_2 , у графі «батько» зазначено « ОСОБА_3 ». 
У зв`язку з реєстрацією шлюбу 17 лютого 1990 року заявницею змінено прізвище « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 », що підтверджено Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00058291916 від 12 травня 2026 року.
Згідно з архівною довідкою від 16 березня 2026 року № 360/01-17 в документах архіву є дані про те, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що в книгу реєстрації актів про народження с. Новоселиця Перечинського (тепер Ужгородського) району внесено відповідний запис № 26 від 20 квітня 1944 року. Батько – ОСОБА_2 , мати – ОСОБА_6 . 
Крім того, відповідно до заповіту, складеного 16 грудня 2024 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , заповів своїй дочці – ОСОБА_1 житловий будинок, земельну ділянку та все належне йому майно.
Суд бере до уваги, що ім`я « ОСОБА_7 » є угорським відповідником українського імені « ОСОБА_8 », а тому різниця у написанні імені спадкодавця сама по собі не спростовує їх тотожності, з урахуванням інших досліджених доказів.
Разом з тим із свідоцтва про смерть, архівної довідки про народження, архівної довідки про шлюб та інших доказів убачається, що особа, зазначена як « ОСОБА_2 », є тією ж особою, яка в свідоцтві про народження заявниці записана як « ОСОБА_3 ».
Судом встановлено, що заявниця не має можливості оформити спадкові права без встановлення судом відповідного юридичного факту, оскільки наявні документи містять розбіжності щодо імені та по батькові її батька. При цьому спір про право між заінтересованими особами відсутній. 
Надані заявницею докази суд визнає належними та допустимими, оскільки такі містять у собі фактичні дані, які логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують факт родинних відносин між нею та померлим.
Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження – це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 цього Кодексу суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд вправі встановити факт родинних відносин між фізичними особами.
Відповідно до підпункту 2 пункту 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем.
Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 2 Постанови Пленуму ВСУ від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.
Отже, враховуючи встановлені обставини справи, оцінивши докази в їх сукупності та беручи до уваги, що заявниця не має можливості підтвердити факт родинних відносин в інший спосіб, а встановлення такого факту необхідне для реалізації її спадкових прав, суд дійшов висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Тому, керуючись ст. ст. 5, 7, 8, 293, 315, 318, 319 ЦПК України, суд, 

У Х В А Л И В: 

Заяву  ОСОБА_1 , заінтересована особа – Дубриницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами – задовольнити повністю. 
Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заявник:  ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_5 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання:  АДРЕСА_2 .
Представник заявниці: адвокат Зизич Наталія Юріївна, РНОКПП: НОМЕР_4 ; адреса: АДРЕСА_3 .
Заінтересована особа: Дубриницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, код ЄДРПОУ: 04351179; місцезнаходження: 89210, Закарпатська область, Ужгородський район, с. Дубриничі, вул. Центральна, буд. 44А. 

  	Головуюча:	Гевці В. М.