Справа № 761/912/26
Провадження № 2-о/761/207/2026
РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді - Мальцева Д.О.,
секретаря судового засідання - Журавльова М.Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Києві в порядку окремого позовного провадження спільну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі по тексту - заявник 1), ОСОБА_2 (далі по тексту - заявник 2) звернулись до суду із спільною заявою, відповідно до якої просили розірвати шлюб між ними, зареєстрований 25.11.2016 року Виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 327 (Свідоцтво про шлюб Серія НОМЕР_1 ).
Заява обґрунтована тим, що між заявниками було укладено шлюб. Від шлюбу сторони мають малолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (Свідоцтво про народження Серія НОМЕР_2 , актовий запис № 28). Разом з тим, сімейне життя між сторонами не склалося, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство сторони не ведуть, примирення неможливе в даному випадку, за таких обставин просили шлюб розірвати. Крім того, між сторонами досягнуто згоди щодо участі у вихованні та утримуванні дитини.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.01.2026 року матеріали заяви передані на розгляд судді Мальцева Д.О.
09.02.2026 року ухвалою суду відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду в порядку окремого провадження.
10.03.2026 року на адресу суду від заявника ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без участі, в якій заявник вимоги поданої заяви підтримала та просила їх задовольнити.
10.03.2026 року на адресу суду від заявника ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи без участі, в якій заявник вимоги поданої заяви підтримав та просив їх задовольнити.
Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Судом встановлено наступні фактичні обставини справи, які підтверджені наданими сторонами доказами по справі.
В своїй спільній заяві заявники пояснили, що сімейне життя між ними не склалося, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство сторони не ведуть. 
Від шлюбу сторони мають малолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (Свідоцтво про народження Серія НОМЕР_2 , актовий запис № 28). При цьому, між заявниками 26.12.2025 року укладено Договір між батьками про участь у вихованні та утримуванні дитини, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Марченком А.В., зареєстрований в реєстрі за № 2104. Даний договір передбачає порядок та графік проживання дитини з кожним з батьків, порядок участі кожного з батьків у вихованні та утриманні дитини з метою максимального досягнення інтересів та комфорту дитини.
Так, статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Положеннями статей 21, 24 Сімейного кодексу України (далі по тексту - СК України) передбачено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ст. 5 Протоколу № 7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікований Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», який є частиною національного законодавства України, як чинний міжнародний договір, який регулює цивільні відносини, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, відповідно до ст. 10 ЦК України, кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.
Положеннями ч. 3 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини.
Відповідно до ч. 1 ст. 109 СК України, подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення.
З врахуванням наведеного, судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, розірвання шлюбу відповідає дійсній волі заявників, після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права. Крім того, судом також встановлено, що права дитини заявників внаслідок розірвання шлюбу між ними порушені не будуть.
Відповідно до ч. 3 ст. 109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхньої дитини.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч. 2 ст. 115 СК України).
З врахуванням наведеного, суд приходить, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст. 21, 24, 109, 115 СК України, ст. 3, 4, 10, 17, 18, 264, 265, 273, 293-294, 315-319, 352, 354-355 ЦПК України, суд, -
ВИРІШИВ:
Заяву подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3  та ОСОБА_2 ,  ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрований 25 листопада 2016 року Виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 327 (Свідоцтво про шлюб Серія НОМЕР_1 ), - розірвати. 
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Суддя: