Справа №295/3951/26
Категорія 67
2/295/3012/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.06.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира у складі головуючого судді Перекупки І.Г.,
за участю секретаря судового засідання- Хробуста А.О.,
представника позивачів - адвоката Дмитрієвої Ж.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду у м. Житомирі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Дмитрієва Жанна Анатоліївна, до ОСОБА_3 , третя особа - орган опіки та піклування Житомирської міської ради, про зміну способу участі у вихованні дітей,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулися до суду з позовом, в якому просять змінити спосіб спілкування баби з онукою, визначений рішенням Корольовського районного суду міста Житомира від 08.12.2020, та стягнути з відповідача на користь позивачів судові витрати.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.03.2026 цивільну справу передано для розгляду головуючому судді Перекупці І.Г.
25.03.2026 на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України на адресу суду надійшла інформація про зареєстроване місце проживання відповідача.
Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 30.03.2026 позов прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 11.06.2026 підготовче судове засідання закрито та справу призначено до розгляду по суті.
Позивачі в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.
В судовому засіданні 11.06.2026 представник позивача – адвокат Дмитрієва Ж.А. наполягала на задоволенні позовних вимог.
Відповідач в судове засідання 11.06.2026 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 06.05.2026 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, не заперечувала щодо задоволення позовних вимог.
Представник третьої особи в судове засідання 11.06.2026 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи установа повідомлялася належним чином.
Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи та надавши правову оцінку наявним у справі доказам дійшов наступних висновків.
Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у зареєстрованому шлюбі з 05.09.2018.
В шлюбі у позивачів ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась донька – ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .
В шлюбі у позивачів ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась донька – ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 .
ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 .
8 грудня 2020 року Корольовським районним судом міста Житомира ухвалено рішення, яким зобов`язано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_3 у спілкуванні з онукою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , шляхом встановлення наступного способу спілкування, а саме: побачення у вихідні дні за місцем проживання онуки за адресою: АДРЕСА_1 або в будь-якому іншому місці у присутності на зустрічах матері дитини ОСОБА_1 за її бажанням.
05.02.2026 старшим державним виконавцем Корольовського відділу державної виконавчої служби у місті Житомирі Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України Маркуш Віолеттою Олександрівною було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 80167407 на підставі заяви ОСОБА_3 про примусове виконання виконавчого листа № 1 № 296/6963/20, що виданий 12.01.2026 Корольовським районним судом міста Житомира.
05.02.2026 старшим державним виконавцем Корольовського відділу державної виконавчої служби у місті Житомирі Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України Маркуш Віолеттою Олександрівною було винесено постанову про стягнення виконавчого збору у розмірі 17 294 грн.
Позивачі в обґрунтування позову посилаються на те, що жодних перешкод відповідачці у спілкуванні з онукою не чинили, а баба зловживає своїми права та провокує створення конфліктних ситуацій.
Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.
Згідно з п. п. 1, 2 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.
Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини (ч.8 ст. 7 СК України).
Статтею 257 СК України передбачено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні.
Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.
Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.
З викладеного слідує, що законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина, не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби, діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (ч. ч. 2, 3 ст. 257 СК України).
Відповідно до ст. 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішуються судом відповідно до ст. 159 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.
Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.
Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод поширюються, у тому числі, і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, §108).
ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує.
Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема вимагають меншого ступеня захисту.
Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність.
На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у пункті 8 статті 7 СК України та у статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини.
Відповідно до статті 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права.
У рішенні ЄСПЛ від 11.07.2017, заява № 2091/13, у справі «М. С. проти України» та у рішенні ЄСПЛ від 16 липня 2015 року № 10383/09, § 100 «Мамчур проти України», ЄСПЛ зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (параграф 76).
Подібні правові висновки щодо врахування найкращих інтересів дитини висловлені у рішенні ЄСПЛ від 23.07.2019 у справі «Швець проти України» («Shvets v. Ukraine», заява № 22208/17), а також у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 12.04.2021 у справі №638/12278/15(провадження № 61-14491сво20).
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
Позивачі не вважають коректним спосіб спілкування ОСОБА_3 з онукою та вважають його таким, що суперечить інтересам дитини. Відповідач в свою чергу не заперечувала щодо зміни способу участі у вихованні дитини.
Таким чином враховуючи вік дитини, встановлений зв`язок дитини з матір`ю, необхідний ступінь участі у вихованні батьків та бабусі, виходячи з інтересів дитини, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги та змінити спосіб спілкування ОСОБА_3 з онукою ОСОБА_4 .
Суд також вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи, що зміни до встановленого судом графіку можуть вноситись за їх спільної згоди шляхом проведення переговорів.
Рішення суду не позбавляє сторін можливості самостійно визначитись з іншими способом та порядком їх участі у вихованні дитини/онука.
Оскільки позовні вимоги підлягають до повного задоволення, а тому у відповідності до вимог п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України із відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір в сумі 1 331, 50 грн.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263 - 265, 268, 354 ЦПК України, суд, -
У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Дмитрієва Жанна Анатоліївна, до ОСОБА_3 , третя особа - орган опіки та піклування Житомирської міської ради, про зміну способу участі у вихованні дітей - задовольнити.
Змінити спосіб спілкування баби ОСОБА_3 з онукою ОСОБА_4 , визначений рішенням Корольовського районного суду міста Житомира від 08.12.2020.
Встановити наступний порядок участі баби ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у спілкуванні з онукою – ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 : 
-кожен перший тиждень місяця у суботу з 10-ї години до 15-ої години за місцем проживання дитини за адресою: АДРЕСА_1 ;
-кожен третій тиждень місяця у неділю, з 10-ї години до 15-ої години за місцем проживання дитини за адресою: АДРЕСА_1 . 
Роз`яснити учасникам справи, що зміни до встановленого судом графіку можуть вноситись за їх спільної згоди шляхом проведення переговорів.
Рішення суду не позбавляє сторін можливості самостійно визначитись з іншими способом та порядком їх участі у вихованні дитини/онуки.
Стягнути із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 судовий збір в сумі 1 331, 50 грн.
Рішення може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з моменту його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи :
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована за адресою - АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .
Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрований та фактично проживає за адресою - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 .
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстрована та фактично проживає за адресою – АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 .
Третя особа: Орган опіки та піклування виконкому Житомирської міської ради, місцезнаходження – м. Житомир, майдан ім. С.П. Корольова, 4/2, ЄДРПОУ 25777327.

Суддя І.Г. Перекупка