ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.04.2026	Справа № 910/15101/25	

розглянувши матеріали справи за позовом Київської міської ради (адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, код ЄДРПОУ: 22883141)
до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРІ РІТЕЙЛ" (адреса: 69002, Запорізька обл., м. Запоріжжя, просп. Соборний, 90; код ЄДРПОУ: 38526354)
про стягнення коштів,
у складі суду судді Погрібної С.В.
за участю секретаря судового засідання Левчук В.С.
представники сторін згідно протоколу судового засідання.

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Київської міської ради (далі - позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРІ РІТЕЙЛ" (далі - відповідач / ТОВ «ПАРІ РІТЕЙЛ») про стягнення 2 368 334,68 грн безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою площею 0,3252 га (кадастровий номер 8000000000:85:328:0003), що розташована по вулиці Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва.
Ухвалою суду від 09.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання.
23.12.2025 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву (вх. № 07-11/104737/25), в якому заперечував проти задоволення позовних вимог.
23.12.2025 відповідач подав до суду клопотання про витребування доказів (вх. № 07-11/104742/25).
29.12.2025 позивач подав до суду відповідь на відзив (вх. № 07-11/10634/25), в якій підтримав позовні вимоги та заперечував щодо доводів відповідача, викладених у відзиві.
Ухвалою суду від 06.01.2026 судом відкладено підготовче засідання на 28.01.26 о 10:00 год.
12.01.2026 відповідач подав до суду клопотання про долучення доказів (вх. № 07-11/1911/26).
12.01.2026 відповідач подав до суду клопотання про призначення оціночно-земельної експертизи, а 15.01.2026 позивач подав до суду заперечення на зазначене клопотання відповідача.
28.01.2026 відповідач подав до суду клопотання про долучення доказів (вх. № 07-11/6614/26).
Ухвалою суду від 28.01.2026 судом залишено без розгляду клопотання відповідача про долучення доказів від 12.01.2026, залишені без задоволення клопотання відповідача про витребування доказів від 23.12.2025 та про призначення оціночно-земельної експертизи від 12.01.2026, відкладено підготовче засідання на 24.02.26 о 14:00 год. 
Ухвалою суду від 24.02.2026 судом закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті на 18.03.26 о 10:00 год. 
Ухвалою суду від 23.03.2026 судом повідомлено учасників справи про те, що засідання, призначене на 18.03.2026 о 10:00, не відбулось у зв`язку із перебуванням судді у відпустці. Призначено наступне судове засідання на 14.04.26 о 15:30 год. 
В обґрунтування позову зазначено, що територіальна громада міста Києва в особі Київської міської ради є власником земельної ділянки площею 0,3252 га (кадастровий номер 8000000000:85:328:0003), розташованої на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва, яку рішенням Київської міської ради від 02.11.2023 № 7240/7281 «Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю «ПАРІ РІТЕЙЛ» земельної ділянки в оренду для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва» передано відповідачу за умови виконання пункту 3 цього рішення, в оренду на 10 років для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі (код виду цільового призначення - 03.10 для будівництва та обслуговування адміністративних будинків, офісних будівель компаній, які займаються підприємницькою діяльністю, пов`язаною з отриманням прибутку).
На день подачі позову, договір оренди земельної ділянки між Київською міською радою та ТОВ «ПАРІ РІТЕЙЛ» не укладено.
Згідно з інформаційною довідкою від 28.11.2025 № 454069570 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, вбачається, що зазначена земельна ділянка забудована адміністративною нежитловою будівлею, загальною площею 9 951,3 кв.м (реєстрацій номер об`єкта нерухомого майна: 412394380000), яка належить ТОВ «ПАРІ РІТЕЙЛ» на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 22.07.2014 № 24534792.
Однак, відповідач не сплачував в повному розмірі орендну плату за користування зазначеною земельною ділянкою з моменту набуття права власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на зазначеній земельній ділянці. 
З урахуванням рішень Київської міської ради «Про бюджет міста Києва на 2025 рік», а також з урахуванням того, що відповідач передав в оренду майно, що знаходиться на земельній ділянці - застосовується ставка орендної плати 6%. 
На підставі зазначеного, з урахуванням нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:85:328:0003 на 2024 та 2025 роки, з відповідача підлягає стягненню безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою комунальної власності площею 0,3252 га (кадастровий номер 8000000000:85:328:0003), що розташована по вулиці Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва за період з 01.08.2024 до 30.11.2025, з урахуванням суми земельного податку, сплаченого відповідачем.
Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач зазначив, що ним було оскаржено пп. 3.9 п. 3 рішення Київської міської ради від 02.11.2023 №7240/7281 «Про передачу Товариству з обмеженою відповідальністю "ПАРІ РІТЕЙЛ" земельної ділянки в оренду для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва».
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30.01.2025 у справі № справа №320/17677/24 адміністративний позов ТОВ «ПАРІ РІТЕЙЛ» задоволено частково, визнано протиправним та скасовано пп. 3.9. п. 3 рішення Київської міської ради II Сесії IX Скликання «Про передачу Товариству з обмеженою відповідальністю «Парі Рітейл» земельної ділянки в оренду для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва» від 02.11.2023 року №7240/7281, наступного змісту: «сплатити кошти за користування земельною ділянкою з моменту набуття права власності на об`єкти нерухомого майна, розташовані на ній, до моменту реєстрації права оренди на земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно з розрахунком, який є невід`ємною частиною договору оренди земельної ділянки». В іншій частині задоволення позовних вимог відмовлено. 
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.06.2025 рішення Київського окружного адміністративного суду від 30.01.2025 скасовано в частині задоволених позовних вимог та прийнято нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Парі Рітейл» відмовлено. 
На день подачі позовної заяви, договір оренди земельної ділянки між Київською міською радою та ТОВ «ПАРІ РІТЕЙЛ» не укладено, однак, ТОВ "Парі Рітейл" ініціювало процес укладення договору оренди земельної ділянки, який наразі також вирішується у судовому процесі (справа №910/13213/24). 
Саме за зверненням ТОВ «Парі Рітейл» було розпочато процес укладення договору оренди земельної ділянки і саме через затягування та бездіяльність позивача цей процес затягувався ще з 2014 року.
Відповідач вживав всіх заходів щодо оформлення права користування на спірну земельну ділянку, а тому його поведінка відповідає стандарту добросовісності та свідчить про зволікання з боку органу місцевого самоврядування стосовно урегулювання вказаних відносин.
Рішенням Київської міської ради від 23 червня 2011 року № 242/5629 «Про встановлення місцевих податків і зборів у м. Києві» (зі змінами і доповненнями) визначено відповідно до Податкового кодексу України установити в м. Києві місцеві податки та збори, зокрема, плату за землю, та визначено, що підприємства, які користуються земельними ділянками комунальної власності без оформлення права оренди, мають сплачувати земельний податок у розмірі 3% від нормативно-грошової оцінки земельної ділянки (НГО). 
ТОВ "ПАРІ РІТЕЙЛ", керуючись даною нормою Рішення КМР, неухильно та постійно протягом всього часу з моменту набуття права власності не нерухоме майно, сплачувало 3% від НГО земельної ділянки. 
Позивач при визначенні розміру безпідставно збережених коштів за земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:85:328:0003 виходячи із НГО, що визначена відповідно до Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 27.11.2025 № НВ-9987632362025 та Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 15.02.2024 №НВ-9928190332024, зазначав, що НГО земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:85:328:0003 за 2024 рік становить 54 352 603,34 грн., а за 2025 рік становить 60 873 019,52 грн.
Водночас позовна заява не містить посилань на рішення Київської міської ради, якими безпосередньо затверджено нормативну грошову оцінку цієї земельної ділянки.
Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Києва затверджено рішенням Київської міської ради від 08.07.2021 року за № 1589/1630. За змістом п. 5 вказаного рішення Київською міською радою вирішено, що це рішення застосовується з 01.01.2023.
В подальшому, Київською міською радою вносились зміни до рішення від 08.07.2021 року за № 1589/1630 рішеннями від 18.12.2022 № 5829/5870 та від 07.12.2023 № 7522/7563, якими відтерміновувався час, з якого затверджена НГО застосовується. 
Станом на час вирішення даного спору, рішенням КМР від 08.07.2021 за №1589/1630 набирає чинності та застосовується з 01 січня року, наступного після припинення або скасування воєнного стану. 
За таких обставин, у відсутності належно затвердженої та чинної нормативної грошової оцінки земельної ділянки у спірні періоди, неможливо встановити коректність розрахунку безпідставно збережених коштів, на який посилається позивач. 
Також у зв`язку з пошкодженням та руйнуванням в ніч з 22.10.2025 на 23.10.2025 будівлі за адресою: вул. Нижній Вал, 51, місто Київ (Бізнес-центр "Доміно"), яка належить на праві власності ТОВ "Парі Рітейл", за період з 01.10.2025 по 30.11.2025 відповідачеві не має нараховуватися плата за користування земельною ділянкою безвідносно до укладення ним договору оренди чи без нього. 
В судовому засіданні 14.04.2026 судом проголошено вступну і резолютивну частини рішення. 
Дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступне.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №454069570 від 28.11.2025 Товариство з обмеженою відповідальністю "Парі Рітейл" є власником нерухомого майна (адміністративної нежитлової будівлі) площею 9951,3 кв. м, розташованого на земельній ділянці площею 0,3252 га по вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва з 2014 року, про що зроблено запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13.06.2014, номер запису про право власності: 6408115 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 41239438000).
Відповідно до договору оренди нежитлового приміщення № 30/06/2022 від 30.06.2022 ТОВ «ПАРІ РІТЕЙЛ» (Орендодавець) передало ТОВ «ТРИ ВЕДМЕДІ» (Орендар) в строкое платне користування нежитлове приміщення, а саме приміщення на 7-му поверсі площею 413,5 кв.м., що розташоване в адміністративній нежитловій будівлі, загальною площею 9951,3 кв.м. за адресою: м. Київ, вул. Нижній Вал (Подільський район), буд. 51. Реєстраційний номер предмету договору за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно: 412394380000.
Об`єкт нерухомого майна, а саме адміністративна нежитлова будівля, власником якого є відповідач, розташована на земельній ділянці комунальної власності площею 0,3252 га з кадастровим номером 8000000000:85:328:0003 по вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва (далі - Земельна ділянка).
Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-0002406882025 від 28.11.2025 державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:85:328:0003, площею 0,3252 га, за адресою: вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва проведена 23.03.2021 Міжрайонним управлінням у Запорізькому районі та м. Запоріжжі Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області на підставі технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель від 20.03.2020, з кодом виду цільового призначення - 03.10 Для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури (адміністративних будинків, офісних приміщень та інших будівель громадської забудови, які використовуються для здійснення підприємницької та іншої діяльності, пов`язаної з отриманням прибутку). Категорія земель - землі житлової та громадської забудови. Види використання земельної ділянки - для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі.
02.11.2023, розглянувши технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земель (з врахуванням попередніх зауважень) та заяву ТОВ «Парі Рітейл» від 13.01.2022 № 64025-00661199-031-03, Київською міською радою прийнято рішення № 7240/7281, яким вирішено:
1. Затвердити технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земель ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПАРІ РІТЕЙЛ» для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі м. Києва;
2. Передати ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПАРІ РІТЕЙЛ», за умови виконання пункту 3 цього рішення, в оренду на 10 років земельну ділянку площею 0,3252 га (кадастровий номер 8000000000:85:328:0003) для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі (код виду цільового призначення - 03.10, для будівництва та обслуговування адміністративних будинків, офісних будівель компаній, які займаються підприємницькою діяльністю, пов`язаною з отриманням прибутку) на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва із земель комунальної власності територіальної громади міста Києва у зв`язку з набуттям права власності на нерухоме майно, яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13 червня 2014 року, номер запису 6408115 (категорія земель - землі житлової та громадської забудови, заява ДП від 13 січня 2022 року № 64025- 006611999-031-03, справа № 314129257).
3. ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПАРІ РІТЕЙЛ»:
3.1. Виконувати обов`язки землекористувача відповідно до вимог статті 96 Земельного кодексу України;
3.2. У місячний строк надати до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) документи, визначені законодавством, необхідні для укладення договору оренди земельної ділянки;
3.3. Питання майнових відносин вирішувати в установленому порядку;
3.4. Забезпечити вільний доступ для прокладання нових, ремонту та експлуатації існуючих інженерних мереж і споруд, що знаходяться в межах земельної ділянки;
3.5. Виконати вимоги, викладені в листах Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 22 квітня 2020 року № 4627/0/09/19-20, Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 20 липня 2020 року № 066-2403, Головного управління Держгеокадастру у м. Києві від 06 травня 2020 року № 97-26-0.32-1576/35-20, Міністерства культури та інформаційної політики України від 20 грудня 2021 року № 15238/6.11.1;
3.6. Під час використання земельної ділянки дотримуватися обмежень у її використанні, зареєстрованих у Державному земельному кадастрі;
3.7. Питання сплати відновної вартості зелених насаджень або укладення охоронного договору на зелені насадження вирішувати відповідно до рішення Київської міської ради від 27 жовтня 2011 року № 384/6600 «Про затвердження Порядку видалення зелених насаджень на території міста Києва» (зі змінами і доповненнями);
3.8. У разі необхідності проведення реконструкції чи нового будівництва питання оформлення дозвільної та проектно-кошторисної документації вирішувати в порядку, визначеному законодавством України;
3.9. Сплатити кошти за користування земельною ділянкою з моменту набуття права власності на об`єкти нерухомого майна, розташовані на ній, до моменту реєстрації права оренди на земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно з розрахунком, який є невід`ємною частиною договору оренди земельної ділянки.
Відповідно до Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок № НВ-9928190332024 від 15.02.2024 нормативна грошова оцінка земельної ділянка з кадастровим номером: 8000000000:85:328:0003 складає 54352603,34 грн.
Відповідно до Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок № НВ-9987632362025 від 27.11.2025 нормативна грошова оцінка земельної ділянка з кадастровим номером: 8000000000:85:328:0003 складає 60 873 019,52 грн.
З листа Головного управління ДПС у м. Києві № 33263/5/26-15-04-15-03 від 25.11.2025, вбачається, що ТОВ «Парі Рітейл» сплатило плату за земельну ділянку з кадастровим номером: 8000000000:85:328:0003, зокрема, за період з 01.08.2024 по 31.12.2024 у розмірі 679 407,55 грн та за період з 01.01.2025 по 30.11.2025 у розмірі 1 657 706,91 грн, що загалом складає 2 337 114,46 грн.
24.10.2025 відповідач звернувся до позивача з заявою, в якій просив здійснити комісійне обтяження пошкоджених об`єктів юридичної особи внаслідок збройної агресії РФ, а саме комісійне обстеження адміністративної будівлі, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Нижній Вал, 51, яка 22.10.20225 постраждала внаслідок потрапляння бойової частини БПЛА.
Відповідно до Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (номер кримінального провадження: 22025101110001206) за вищезазначеним фактом внесені дані щодо вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 438 КК України.
Відповідно до листа ГУ Держгеокадастру у м. Києві та Київській області від 19.01.2026 №29-10-0.332-501/2-26 нормативна грошова оцінка земельних ділянок здійснюється у відповідності до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147 (далі - Методика) та Закону України «Про оцінку земель». Станом на теперішній час, витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок оформляється і видається автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру.
Рішенням Київської міської ради від 03.07.2014 № 23/23 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Києва, розроблену ДП «Київський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» у 2013 році, яке введено в дію з 01.07.2015 рішенням Київської міської ради від 10.12.2014 № 565/565. 
Водночас, за інформацією наданою листом Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 26.12.2023 № 05708-17413 (вх. Держгеокадастр від 27.12.2023 № 18-41088/0/1-23) (вх. від 27.12.2023 № 21-12198/0/1-23), в межах виконання Міської цільової програми використання та охорони земель міста Києва на 2019-2021 роки, затвердженої рішенням Київської міської ради від 04.12.2018 № 229/6280, комунальним підприємством «Київський інститут земельних відносин» розроблено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Києва. 
На пленарному засіданні ІІ сесії Київської міської ради ІХ скликання прийнято рішення Київської міської ради від 08.07.2021 № 1589/1630 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва», яке мало застосовуватися з 01.01.2023. 
Повідомили, що рішенням Київської міської ради від 07.12.2023 № 7522/7563 «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 08.07.2021 № 1589/1630 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва» вирішено внести зміни до рішення Київської міської ради від 08.07.2021 № 1589/1630 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва», а саме пункт 5 цього рішення викласти в новій редакції такого змісту: « 5. Це рішення набирає чинності та застосовується з 01 січня року, наступного після припинення або скасування воєнного стану".
Відповідно до листа Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 15.01.2025 № 21-270/0/1-25 про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2024 рік, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель у розрізі років становить: 2023 рік - 1,051 (зазначений коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується для всіх категорій земель і видів земельних угідь); 2024 рік - 1,12 (зазначений коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується для всіх категорій земель і видів земельних угідь).
Приймаючи рішення суд виходить з наступного:
Статтею 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Згідно з частиною першою статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Згідно із частинами 1 - 4, 9 статті 79-1 Земельного Кодексу України (далі - ЗК України) формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв). Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах 6, 7 цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок. Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.
Отже, земельна ділянка є сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та реєстрації її у Державному земельному кадастрі.
Згідно з п. в) ч. 1 ст. 9 ЗК України до повноважень Київської міської ради у галузі земельних відносин на її території, належить зокрема, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.
Статтею 124 ЗК України визначено, що передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу.
Частинами 1 та 2 ст. 93 ЗК України встановлено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Земельні ділянки можуть передаватися в оренду громадянам та юридичним особам, іноземцям і особам без громадянства, міжнародним об`єднанням і організаціям, а також іноземним державам.
Відповідно до пункту в) частини 1 статті 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.
За змістом частини 1 статті 120 ЗК України у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці (крім земель державної, комунальної власності), право власності на таку земельну ділянку одночасно переходить від відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта до набувача такого об`єкта без зміни її цільового призначення. 
Згідно із ч. 11 ст. 120 ЗК України якщо об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), інша будівля або споруда), об`єкт незавершеного будівництва розміщений на земельній ділянці державної або комунальної власності, що не перебуває у користуванні, набувач такого об`єкта нерухомого майна зобов`язаний протягом 30 днів з дня державної реєстрації права власності на такий об`єкт звернутися до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування із заявою про передачу йому у власність або користування земельної ділянки, на якій розміщений такий об`єкт, що належить йому на праві власності, у порядку, передбаченому статтями 118, 123 або 128 цього Кодексу.
Статтею 125 ЗК України закріплено, що право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.
Верховний Суд, розглядаючи спори у подібних правовідносинах, у своїх постановах також неодноразово звертав увагу на те, що виникнення права власності на будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди земельної ділянки, на якій вони розміщені та яка не була відведена в оренду попередньому власнику. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права.
Суд бере до уваги висновки Великої Палати Верховного Суду, зроблені у постанові від 22.06.2021 у справі № 200/606/18, а саме: принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди відомий ще за часів Давнього Риму (лат. superficies solo cedit - збудоване приростає до землі). Цей принцип має фундаментальне значення та глибокий зміст, він продиктований як потребами обороту, так і загалом самою природою речей, невіддільністю об`єкта нерухомості від земельної ділянки, на якій він розташований. Нормальне господарське використання земельної ділянки без використання розташованих на ній об`єктів нерухомості неможливе, як і зворотна ситуація - будь-яке використання об`єктів нерухомості є одночасно і використанням земельної ділянки, на якій ці об`єкти розташовані.
Отже, сам факт наявності на земельній ділянці нерухомого майна підтверджує обставину користування такою земельною ділянкою, тому відповідач не звільнений від здійснення плати за користування у іншій правовій площині.
Верховний Суд у постанові від 05.08.2022 у справі №922/2060/20 дійшов висновку, що із дня набуття права власності на об`єкт нерухомого майна власник цього майна стає фактичним користувачем сформованої земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, а тому саме із цієї дати у власника об`єкта нерухомого майна виникає обов`язок сплати за користування земельною ділянкою, на якій таке майно розташовано.
Згідно зі ст. 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Відповідно до ст. 12 Закону України "Про оцінку земель" нормативно-методичне регулювання оцінки земель здійснюється у відповідних нормативно-правових актах, що встановлюють порядок проведення оцінки земель, організації і виконання землеоціночних робіт, склад і зміст технічної документації та звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок, вимоги до них, порядок їх виконання.
Згідно з абз. 3 ч. 1 ст. 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі, зокрема, визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою.
Плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України; тут і далі - у редакції, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин).
Земельним податком є обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів, а орендною платою за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти 14.1.72, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України).
Отже, законодавець розмежовує поняття "земельний податок" та "орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності" залежно від правових підстав передання прав землекористування такими ділянками.
Особи, які отримують земельну ділянку комунальної власності в користування за договором оренди (договором купівлі-продажу права оренди), зобов`язані сплачувати за неї орендну плату. Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди, як це передбачено частиною 1 статті 21 Закону України "Про оренду землі".
У разі припинення права власності або права користування земельною ділянкою плата за землю сплачується за фактичний період перебування землі у власності або користуванні у поточному році (пункт 287.1 статті 287 ПК України).
Основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності є нормативна грошова оцінка земель, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями пункту 288.5.1 статті 288 ПК України.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц дійшла висновку, що обов`язковими для визначення орендної плати є відомості у витягах з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, про що також наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 320/5877/17 (пункт 71).
Крім того, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), на 1 січня поточного року, що визначається за наведеною формулою (пункт 289.2 статті 289 ПК України).
У відповідності до абз. 1 п. 289.1 ПК України для визначення розміру орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності нормативна грошова оцінка земель проводиться обов`язково (стаття 13 цього Закону); нормативно-грошова оцінка земельних ділянок у межах населених пунктів проводиться не рідше ніж на 5-7 років (стаття 18 Закону України "Про оцінку земель").
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 23 цього Закону витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.
Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (частина 3 статті 21 Закону України "Про оренду землі").
Відповідно до п.п. 1,2 Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03 листопада 2021 № 1147 (далі - Методика) ця Методика встановлює методологічні засади проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка застосовується у випадках, визначених Законом України "Про оцінку земель".
Об`єктом нормативної грошової оцінки є земельні ділянки усіх категорій та форм власності в межах території територіальної громади (або її частини).
Межі території територіальної громади, а також межі населених пунктів (сіл, селищ, міст), що входять до складу територій територіальних громад, використовуються на підставі відомостей Державного земельного кадастру, а у разі, коли відомості про такі межі не внесені до Державного земельного кадастру, - на підставі проектів формування території і встановлення меж сільських, селищних рад або інших матеріалів, за якими відповідно до законодавства, яке діяло на момент їх затвердження, здійснювалося встановлення (зміна) їх меж. У разі відсутності таких матеріалів і до моменту внесення до Державного земельного кадастру відомостей про межі сіл, селищ, міст відомостями про такі межі, а також межі території територіальної громади (сільської, селищної, міської) ради вважаються дані, що збігаються з межами, відображеними на індексних кадастрових картах (планах) сіл, селищ, міст, районів згідно з відомостями Державного земельного кадастру, а межами територіальної громади вважаються дані згідно із зовнішніми межами юрисдикції ради територіальної громади (населених пунктів), що увійшли до її складу.
Нормативна грошова оцінка земельної ділянки (Цн) визначається за формулою, визначеною п. 3 Методики.
Інформація про коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель за кожен рік оприлюднюється у медіа та на офіційному сайті Держгеокадастру України.
Суд зауважує, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним та допустимим доказом, що підтверджує дані про нормативну грошову оцінку (вартість земельної ділянки), а інформація (дані), визначена у цьому витязі, є обов`язковою під час проведення розрахунку (визначення) орендної плати, суми, яку мав отримати власник земельної ділянки за звичайних умов.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17 та постанові Верховного Суду від 28.02.2020 у справі № 913/169/18 було викладено правовий висновок про те, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 ЦК України.
Отже, фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг (заощадив) у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути такі кошти власникові земельної ділянки на підставі положень частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України.
Верховний Суд неодноразово викладав правову позицію, згідно з якою для вирішення спору щодо стягнення з власника об`єкта нерухомого майна безпідставно збережених коштів на підставі положень статей 1212 - 1214 Цивільного кодексу України за фактичне користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою комунальної власності, на якій цей об`єкт розташований, необхідно, насамперед, з`ясувати: 1) фактичного користувача земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цих ділянок зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування ділянками у відповідний період, або наявність правової підстави для використання земельної ділянки у такого фактичного користувача; 2) площу земельної ділянки; 3) суму, яку мав би отримати власник земельної ділянки за звичайних умов, яка безпосередньо залежить від вартості цієї ділянки (її нормативно-грошової оцінки); 4) період користування земельною ділянкою комунальної власності без належної правової підстави.
Набувач нерухомого майна, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою за відсутності укладеного договору, фактично збільшує свої доходи, а власник земельної ділянки (потерпілий) втратив належне йому майно (кошти від орендної плати). До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондиційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 ЦК України.
Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі №922/3412/17, постанові Верховного Суду від 14.01.2019 у справі №912/1188/17.
Предметом позову у цій справі є вимоги про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою без укладення договору оренди. Підставою позову є користування земельною ділянкою без оформлення правовстановлюючих документів та без здійснення плати за таке користування.
У даному випадку спір пов`язаний зі стягненням безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за фактичне (позадоговірне) використання відповідачем земельної ділянки, а відтак, під час вирішення спору, суд, зокрема, керується нормами статті 1212 ЦК України.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави майно відшкодовується незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
За змістом статті 1214 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна.
Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.
У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.
Отже, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, адже набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберіг), або вартість цього майна.
Судом встановлено, що територіальна громада міста Києва в особі Київської міської ради є власником земельної ділянки площею 0,3252 га (кадастровий номер 8000000000:85:328:0003), розташованої на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва.
Рішенням Київської міської ради від 02.11.2023 № 7240/7281 «Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю «ПАРІ РІТЕЙЛ» земельної ділянки в оренду для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва» передано відповідачу за умови виконання пункту 3 цього рішення, в оренду на 10 років для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі (код виду цільового призначення - 03.10 для будівництва та обслуговування адміністративних будинків, офісних будівель компаній, які займаються підприємницькою діяльністю, пов`язаною з отриманням прибутку).
Підпунктом 3.9 пункту 3 цього рішення запропоновано ТОВ «ПАРІ РІТЕЙЛ» сплатити кошти за користування земельною ділянкою з моменту набуття права власності на об`єкти нерухомого майна, розташовані на ній, до моменту реєстрації права оренди на земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на згідно з розрахунком, який є невід`ємною частиною договору оренди земельної ділянки.
Суд враховує, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.06.2025 у справі №320/17677/24 було скасовано рішення Київського окружного адміністративного суду від 30.01.2025 та відмовлено ТОВ "Парі Рітейл" у визнанні протиправним та скасуванні підпункту 3.9. пункту 3 рішення Київської міської ради II Сесії IX Скликання "Про передачу Товариству з обмеженою відповідальністю "Парі Рітейл" земельної ділянки в оренду для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва" від 02.11.2023 №7240/7281, наступного змісту: "сплатити кошти за користування земельною ділянкою з моменту набуття права власності на об`єкти нерухомого майна, розташовані на ній, до моменту реєстрації права оренди на земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно з розрахунком, який є невід`ємною частиною договору оренди земельної ділянки".
Зазначена постанова набрала законної сили, а тому зазначений пункт рішенні є чинним та підлягає виконанню відповідачем.
Станом на день розгляду справи між сторонами у справі відсутні жодні договірні відносини щодо оренди вищезазначеної земельної ділянки, власником якої є територіальна громада міста Києва.
Разом з тим, ТОВ "Парі Рітейл" є власником нерухомого майна (адміністративної нежитлової будівлі) площею 9951,3 кв. м, розташованого на земельній ділянці площею 0,3252 га по вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва з 2014 року, про що зроблено запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13.06.2014, номер запису про право власності: 6408115 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 41239438000).
Таким чином, у зв`язку з користуванням відповідачем нерухомим майном (адміністративною нежитловою будівлею з торгівельними приміщеннями та підземним паркінгом, загальною площею 9951,3 кв. м.), презюмується користування спірною земельною ділянкою.
Відповідач, із дня набуття права власності на об`єкт нерухомого майна, як власник такого майна, став фактичним користувачем спірної земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, тому саме із цієї дати у відповідача виник обов`язок належно оформити правовідносини щодо користування земельною ділянкою (укласти відповідний договір та оформити речові права на земельну ділянку), а також обов`язок сплачувати за користування земельною ділянкою, на якій розташовано майно.
За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що відповідач у період з 01.08.2024 до 30.11.2025 користувався земельною ділянкою комунальної власності (кадастровий номер 8000000000:85:328:0003) за адресою вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва, на якій розташоване нерухоме майно, що належить відповідачу на праві власності, без оформлення правовстановлюючих документів на вказану земельну ділянку.
Відтак, без достатньої правової підстави, за рахунок власника цієї ділянки - територіальної громади міста Києва в особі Київради, фактично зберіг в себе кошти, які мав сплатити за користування земельною ділянкою, а тому, відповідно до положень статті 1212 ЦК України, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки - територіальній громаді міста Києва в особі Київради.
Також суд вважає за необхідне звернути увагу, що земельна ділянка, на якій розміщена адміністративна нежитлова будівля, власником якої є відповідач, відноситься до земель з видом цільового призначення - 03.10 для будівництва та обслуговування адміністративних будинків, офісних будівель компаній, які займаються підприємницькою діяльністю, пов`язаною з отриманням прибутку.
Рішенням Київської міської ради «Про бюджет міста Києва на 2024 рік» від 14.12.2023 № 7531/7572 була визначена ставка орендної плати за земельні ділянки комунальної власності з кодом цільового призначення - 03.10 у розмірі 5%. Зазначений розмір ставки був незмінений й у 2025 році, що встановлено з рішення Київської міської ради «Про бюджет міста Києва на 2025 рік» від 05.12.2024 № 426/10234.
Додатками 11 до зазначених рішень було встановлено, що у разі передачі в оренду будівель, споруд, що розташовані на земельній ділянці, розмір річної орендної плати за основним видом діяльності збільшується в 1,2 рази. 
Оскільки судом встановлено, що відповідно до договору оренди нежитлового приміщення № 30/06/2022 від 30.06.2022 ТОВ «ПАРІ РІТЕЙЛ» (Орендодавець) передало ТОВ «ТРИ ВЕДМЕДІ» (Орендар) в строкове платне користування нежитлове приміщення, а саме приміщення на 7-му поверсі площею 413,5 кв.м., що розташоване в адміністративній нежитловій будівлі, загальною площею 9951,3 кв.м. за адресою: м. Київ, вул. Нижній Вал (Подільський район), буд. 51, то ставка орендної плати за зазначену земельну ділянку визначається у розмірі 6%, а тому суд погоджується з доводами позивача в цій частині.
Натомість доводи відповідача щодо обов`язку сплати орендної плати у розмірі 3% судом до уваги не приймаються, оскільки посилання відповідача на пункт 5.3 Додатку 3 до рішення Київської міської ради від 23.06.2011 № 242/5629 «Про встановлення місцевих податків і зборів у м. Києві», згідно якого ставка земельного податку за земельні ділянки (крім земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні будинки та прибудинкова територія, що перебувають у спільній сумісній власності власників квартир багатоквартирного будинку), які використовуються юридичними і фізичними особами (крім підприємств державної та комунальної власності), в тому числі у разі переходу права власності на будівлі, споруди (їх частини), але право власності на які або право оренди яких в установленому законодавством порядку не оформлено, встановлюється у розмірі 3 відсотків від нормативної грошової оцінки земельних ділянок, не можуть бути застосовані у цих правовідносинах, оскільки вказаний пункт стосується земельних ділянок, які перебувають (перебували у попереднього власника) у власності чи постійному користуванні, а в цій справі земельна ділянка відноситься до земель комунальної власності. 
Розрахунок розміру безпідставно збережених відповідачем коштів у розмірі орендної плати здійснено Київською міською радою на підставі витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок № НВ-9928190332024 від 15.02.2024 та № НВ-9987632362025 від 27.11.2025.
Матеріали справи містять докази сплати відповідачем плати за земельну ділянку з кадастровим номером: 8000000000:85:328:0003, зокрема, за період з 01.08.2024 по 31.12.2024 у розмірі 679 407,55 грн та за період з 01.01.2025 по 30.11.2025 у розмірі 1 657 706,91 грн, що загалом складає 2 337 114,46 грн.
Позивачем, враховуючи нормативно грошові оцінки земельної ділянки, здійснено розрахунок розміру безпідставно збережених коштів, а саме: 
з 01.08.2024 по 31.12.2024: 54 352 603, 34 грн *6%/366*153 днів = 1 363 270, 21 грн; 
з 01.01.2025 по 30.11.2025: 60 873 019, 52 грн *6%/365*334 днів = 3 342 178, 93 грн, 
разом: 1 363 270, 21 грн + 3 342 178,93 грн = 4 705 449,14 грн.
Однак, з урахуванням сплачених відповідачем податкових зобов`язань за період з серпня 2024 року по листопад 2025 року у загальній сумі 2 337 114,46 грн, позивачем визначена сума, яка підлягає стягненню з відповідача у розмірі 2 368 334,68 грн (4 705 449,14 грн - 2 337 114,46 грн = 2 368 334,68 грн).
Таким чином, позивачем правомірно здійснено розрахунок безпідставно збережених відповідачем грошових коштів, виходячи з нормативної грошової оцінки земельної ділянки 8000000000:85:328:0003.
Відповідачем не надано суду будь-яких мотивованих заперечень та контррозрахунків стосовно нарахованої позивачем суми. 
Суд не приймає до уваги доводи відповідача, що останній має бути звільнений від сплати за землю за період з 01.10.2025 по 30.11.2025, у зв`язку з пошкодженням нерухомого майна, яке знаходиться на зазначеній земельній ділянці, внаслідок атаки БПЛА, з огляду на наступне.
Пунктом 69.14 -1 підрозділу 10 "Інші перехідні положення" розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України встановлено, що не нараховується та не сплачується плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за земельні ділянки, на яких розташовані об`єкти житлової та/або нежитлової нерухомості, знищені внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, дані про знищення яких та дані про земельні ділянки, на яких були розташовані зазначені об`єкти нерухомого майна, внесені до Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України (далі - Реєстр майна), в межах площ (земельних ділянок), визначених цим підпунктом.
Плата за землю за земельні ділянки, на яких розташовані об`єкти житлової та/або нежитлової нерухомості, знищені внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, не нараховується і не сплачується за період починаючи з першого числа місяця, на який припадає дата знищення нерухомого майна, згідно з Реєстром майна, до останнього числа місяця, у якому зареєстровано речове право на новозбудований на такій земельній ділянці об`єкт житлової та/або нежитлової нерухомості в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяження, або до останнього числа місяця, в якому припинено або скасовано воєнний стан в Україні, але не пізніше ніж до 1 січня 2026 року.
Суд звертає увагу, що вказана норма стосується саме знищених об`єктів нерухомого майна. Проте, відповідачем не надано жодних доказів знищення належного йому нерухомого майна, що розташоване на спірній земельній ділянці, а також доказів внесення відповідних даних про таке знищення до Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України. 
Долучений до відзиву позовну заяву, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань свідчить лише про пошкодження будівель за адресою: вул. Нижній Вал, 51. 
Щодо доводів відповідача відсутності належно затвердженої та чинної нормативної грошової оцінки земельної ділянки у спірні періоди, суд зазначає наступне. 
Рішенням Київської міської ради від 08.07.2021 за № 1589/1630 визначено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Києва.
В подальшому, Київською міською радою вносились зміни до рішення від 08.07.2021 за № 1589/1630 рішеннями від 18.12.2022 № 5829/5870 та від 07.12.2023 № 7522/7563, якими відтерміновувався час, з якого затверджена НГО застосовується.
Станом на час вирішення даного спору, рішенням КМР від 08.07.2021 за № 1589/1630 набирає чинності та застосовується з 01 січня року, наступного після припинення або скасування воєнного стану.
Відтак, до настання вказаних обставин, нормативна грошова оцінка земельних ділянок здійснюється у відповідності до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147 та Закону України «Про оцінку земель»
Водночас, витяги про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формуються за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі актуальних відомостей про земельні ділянки, внесених до Державного земельного кадастру, а формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється автоматично в режимі «реального часу».
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що позивачем доведено, а відповідачем не спростовано обставину утримання відповідачем плати у розмірі 2 368 334,68 грн за користування земельною ділянкою комунальної власності територіальної громади міста Києва без належних правових підстав за період з 01.08.2024 по 30.11.2025.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") наголошено, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри". Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 01.12.2020 року у справі №904/1103/20 та від 25.06.2020 року у справі №924/266/18.
Згідно з частинами 1, 3 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.
У пункті 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Федорченко та Лозенко проти України" від 20.09.2012 року зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.
У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.
Суд також зважає, що як неодноразово вказував ЄСПЛ, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони. Лише той факт, що суд окремо та детально не відповів на кожний аргумент, представлений сторонами, не є свідченням несправедливості процесу (рішення ЄСПЛ у справі "Шевельов проти України"). Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.05.2023 у справі №924/1351/20(924/214/22).
З огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах. При цьому суд наголошує, що усі інші доводи та міркування сторін, окрім зазначених у мотивувальній частині рішення, взяті судом до уваги, однак не спростовують висновків суду та не суперечать дійсним обставинам справи і положенням чинного законодавства.
Витрати по сплаті судового збору відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на відповідача.
Керуючись статтями 233, 236-238, 240, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРІ РІТЕЙЛ" (адреса: 69002, Запорізька обл., м. Запоріжжя, просп. Соборний, 90; код ЄДРПОУ: 38526354) на користь Київської міської ради (адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, код ЄДРПОУ: 22883141) безпідставно збережені кошти в розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою площею 0,3252 га (кадастровий номер: 8000000000:85:328:0003) на вул. Нижній Вал, 51 у Подільському районі міста Києва за період з 01.08.2024 до 30.11.2025 у розмірі 2 368 334,68 грн. та судовий збір у розмірі 28420,02 грн.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (частини 1, 2 татті 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається в порядку і строки, встановлені статтями 256, 257 ГПК України.

Повний текст рішення складено 24.04.2026.

Суддя Світлана ПОГРІБНА