ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 826/24817/15 Суддя (судді) першої інстанції: Лиска І.Г.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Грибан І.О.
судді:  Ключкович В.Ю.
Кузьмишина О.М.
за участі:
секретар с/з Краснова О.Р.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АДМ Юкрейн» на Київського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АДМ Юкрейн» до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії-

У С Т А Н О В И В:

ТОВ «АДМ Трейдінг Україна» звернулося з позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просило суд визнати протиправним та скасування податкове повідомлення-рішення.
Постановою Верховного Суду від 06 березня 2023 року , за результатами касаційного перегляду ухвалених в цій справі судових рішень судів першої та апеляційної інстанції постановлено задовольнити частково касаційні скарги ТОВ «АДМ Трейдінг Україна» (попередня назва ТОВ «АДМ Юкрейн») та ПП «АН Транс», скасовано постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.08.2016р. та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 19.10.2016 та передано справу на новій розгляд до суду першої інстанції.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду дану справу прийнято до свого провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 20.11.2023. В подальшому підготовче засідання відкладалось з різних підстав.
Так, підготовче засідання призначене на 10.02.2025 знято з розгляду у зв`язку перебуванням судді Лиска І.Г. на навчанні в школі суддів та наступне підготовче засідання призначено на 17.03.2025.
В підготовче засідання призначене на 17.03.2025 позивач не прибув, повідомлений належним чином, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Суд протокольною ухвалою зафіксував неявку позивача. В наступне підготовче засідання суд визнав явку позивача обов`язковою та наступне підготовче засідання призначив на 29.04.2025.
В судові засідання на 29.04.2025, 10.06.2025, 23.07.2025 позивач (представник позивача) не з`являвся, але розгляд справи відкладався з інших причин: через клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, відсутністю інтернет-з`єднання.
В підготовче судове засідання 17.09.2025 позивач також не прибув. Суд протокольною ухвалою зафіксував повторну неявку позивача та враховуючи категорію складності даної справи, неможливість розгляду справи за відсутністю позивача, в наступне підготовче засідання на 27.10.2025 суд визнав явку позивача обов`язковою.
Згідно протоколу судового засідання від 27.10.2025 позивач (представник), належним чином повідомлений, в судове засідання не прибув. Представник відповідача 27.10.2025 подав до суду клопотання, в якому просив залишити позовну заяву без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволено.
Позовну заяву ТОВ «АДМ Трейдінг Україна» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишено без розгляду.
Постановляючи зазначено ухвалу, суд першої інстанції вважав відсутніми поважні причини для неприбуття позивача у судові засідання судом. Та, із врахуванням того, що суд визнав явку позивача в підготовче судове засідання обов`язковою, повторним неприбуттям позивача у підготовче засідання, суд залишив позовну заяву без розгляду. 
Не погоджуючись з ухваленим судовим рішенням, представник позивача подав апеляційну скаргу, у які, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить оскаржувану ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
В обґрунтування апеляційної скарги представник позивача зазначав, що в підготовче судове засідання на 27 жовтня 2025 року він прибув, проте не був запрошений а ні секретарем с/з, а ні помічником судді до зали судового засідання протягом більш ніж 1год. 20 хвл. , та був змушений залишити приміщення суду.
У судове засідання учасники судового процесу не з`явились та явки уповноважених представників до суду не забезпечили. Про дату, час та місце апеляційного розгляду справи були повідомлені належним чином.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали, колегія суддів враховує наступне.
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення ЄСПЛ від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» «Union Alimentaria Sanders S.A. vs Spain»).
Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.
Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до ч.3 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема:
1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;
2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки;
Згідно ч. 5 статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.
До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Пунктом 4 ч. 1 статті 240 КАС визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Таким чином, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених ч.5 статті 205, п.4 ч.1 статті 240 КАС, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:
а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;
б) ненадходження заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;
в) неявка позивача в судове (підготовче) засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;
г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;
ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.
Відсутність хоча б однієї з вказаних ознак виключає залишення позову без розгляду.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верхового Суду від 27.02.2020 у справі № 500/184/19, від 25.09.2019 у справі № 815/1394/18 та від 19.09.2018 по справі №826/10538/17.
Як вбачається з матеріалів справи, судом було призначено розгляд справи у підготовче судове засідання.
В матеріалах справи містяться відомості про належне повідомлення сторін про час та місце розгляду справи.
Поряд із цим, однією з умов залишення позову без розгляду через повторну неявку у судове засідання позивача чи його представника є вирішення питання про наявність (відсутність) поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки.
Так, судом першої інстанції підготовче судове засідання відкладалося через неявку позивача 17.03.2024, 17.09.2025 та 27.10.2025. Проте матеріали справи не містять даних, що судом з`ясовувалися причини неявки представника на вказані дати.
Крім того, з наданих апелянтом доказів в обґрунтування апеляційної скарги вбачається, що в судове засідання на 27.10.2025 представник позивача до суду з`явився на означений судом час, що підтверджується відповідними записами Журналу реєстрації відвідувачів.
Разом з тим, представник позивача до зали судового засідання не був запрошений та про затримку початку судового засідання працівниками суду до відома поставлений не був. 
Згідно протоколу судового засідання (а.с.13,т.15) судове засідання 27.10.2025 розпочалося о 16:30 та закінчилося о 16:40. 
У протоколі судового засідання секретарем зазначено, що представник позивача в судове засідання не з`явився.
Причини можливості перебування представника позивача в суді тривалий час після визначеного судом у повістці часу початку судового засідання не з`ясовувалося.
Таким чином, висновок суду про неявку представника позивача в судове засідання з неповажних причин не є обґрунтованим.
Крім того, колегія суддів зазначає, що якщо неявка позивача не перешкоджає розгляду справи по суті, то судом мають застосовуватись приписи пунктів 1, 2 частини третьої статті 205 КАС.
Проте, надання оцінки цьому питанню має бути належним чином відображено у відповідному судовому рішенні.
Разом з тим, судом першої інстанції у цій справі не надано відповіді на зазначене питання, попри те, що матеріали справи містили достатньо документів (матеріали справи у 14 томах) для того, щоб з`ясувати питання підготовчого засідання за наявними у ній письмовими доказами.
Таким чином, зважаючи на викладене, колегія суддів дійшла до висновку, що судом першої інстанції не встановлено сукупності умов для застосування положень пункту 4 частини першої статті 240 КАС, що свідчить про порушення судом норм процесуального права.
Крім того, колегія суддів зазначає, що не розгляд даної справи по суті позовних вимог створює штучні перешкоди для позивача стосовно його доступу до правосуддя для захисту своїх прав, свобод та інтересів.
Так, у справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Отже, залишення позовної заяви без розгляду без врахування вказаних вище обставин, свідчить про однозначне порушення права на доступ до правосуддя та про неналежний судовий захист.
Аналіз наведених правових положень та обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що судом першої інстанції рішення прийнято з порушенням норм процесуального права.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Апелянт надав до суду належні докази, які підтверджують факт незаконності ухвали суду першої інстанції.
Відповідно до п. 4 ч. ст. 320 КАС України неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, є підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 229, 243, 244, 250, 310, 312, 320, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АДМ Юкрейн» задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року про залишення позовної заяви без розгляду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді: В.Ю. Ключкович

О.М. Кузьмишина

(повний текст постанови складено 04.06.2026р.)