ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2026 року 	м. Чернівці	Справа № 926/1031/26	

Суддя Господарського суду Чернівецької області Миронюк Сергій Олександрович, за участю секретаря судового засідання Косован А.А., розглянувши матеріали справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю “Далгакиран Компресор Україна”, м. Київ

до товариства з обмеженою відповідальністю “Лілак”, м. Чернівці

про стягнення заборгованості в сумі 478482,33 грн

представники сторін:
від позивача – Чекалов А.В., ордер серія АІ №2110926 від 28.01.2026
від відповідача – не з`явився
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю “Далгакиран Компресор Україна” звернулося до Господарського суду Чернівецької області з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю “Лілак” про стягнення заборгованості в сумі 478482,33 грн., з яких: 2997,00 грн – основна заборгованість, 464,74 грн – 3% річних, 3824,82 грн – інфляційні втрати, 4095,77 грн – пеня, 467100,00 – неустойка.
Позовні вимоги обгрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором оренди обладнання №ОР/2024-063 від 04.06.2024 в частині сплати орендної плати та несвоєчасного повернення орендованого обладнання.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.03.2026 справу №926/1031/26 передано на розгляд судді Миронюку С.О.
Ухвалою від 24.03.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 21.04.2026.
14.04.2026 до суду від позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.
Ухвалою від 14.04.2026 задоволено заяву позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду від 14.04.2026.
Ухвалою від 21.04.2026 відкладено підготовче засідання на 19.05.2026.
Ухвалою від 19.05.2026 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті на 18.06.2026.
В судовому засіданні 18.06.2026 представник позивача просив задовольнити позовні вимоги, представник відповідача у судове засідання не з`явився.
В силу приписів ч. 3 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.
Відповідно до ч. 11 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.
Днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи (п. 2 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України).
Згідно довідки про доставку електронного листа ухвала від 19.05.2026 з повідомленням про дату, час і місце судового засідання 19.05.2026 доставлена до електронного кабінету відповідача.
Довідка про доставку документа в електронному вигляді до “Електронного кабінету” є достовірним доказом отримання адресатом судового рішення (правова позиція, викладена в постановах Верховного Суду від 30.08.2022 по справі № 459/3660/21, від 23.08.2023 по справі № 380/24487/21).
Оскільки скаржник має зареєстрований "Електронний кабінет" у підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС і судом апеляційної інстанції копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху було направлено саме до такого "Електронного кабінету", колегія суддів Верховного Суду вважає, що порушень норм процесуального права, якими регулюється питання вручення судового рішення при такому направленні не відбулося (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29.02.2024 у справі №904/4199/20).
Відповідно до ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Пунктом 1, 2 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.
Крім того, за змістом статті 2 Закону України “Про доступ до судових рішень”, кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.
Ухвали суду у даній справі оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень, відтак, відповідач мав можливість ознайомитися з текстом цих ухвал.
Відповідно до частини другої статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі “Юніон Аліментаріа проти Іспанії” зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, відповідач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 26.04.2007 у справі "Олександр Шевченко проти України" та від 14.10.2007 у справі "Трух проти України").
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").
На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (постанова Верховного Суду від 19.08.2019 у справі № 922/3016/17).
Добросовісність учасників судового процесу зокрема полягає у тому щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу. Право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур) та добросовісністю поведінки, яка не може бути пов`язана із зловживанням процесуальними правами.
Відтак, враховуючи належне повідомлення сторін про дату, час і місце проведення судового засідання, з метою дотримання балансу прав та інтересів сторін у справі, дотримання розумності строку розгляду справи та за умови достатності наявних у справі матеріалів для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, суд дійшов висновку про те, що неявка в судове засідання представника відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті.
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши думку представника позивача щодо суті позовних вимог, суд зазначає наступне.
04.06.2024 між товариством з обмеженою відповідальністю “Далгакиран Компресор Україна” (позивач, орендодавець) та товариством з обмеженою відповідальністю “Лілак” (відповідач, орендар) укладено договір оренди обладнання №ОР/2024-063.
Відповідно до п. 1.1.-1.3. договору орендодавець передає, Орендар приймає в тимчасове оплатне користування обладнання (надалі по тексту Обладнання), яке є об`єктом власності Орендодавця. Орендар використовує отримане за цим Договором Обладнання у власній господарській діяльності, дотримуючись вимог законодавства України та положень цього Договору. Найменування Обладнання, його комплектність, технічні характеристики (інші особливості в разі необхідності), відновна вартість, ціна та строк оренди по кожній одиниці Обладнання, інші умови оренди зазначаються в Протоколі погодження істотних умов оренди (надалі - Протокол), який є невід`ємною частиною цього Договору, та який Сторони зобов`язуються підписувати в кожному випадку передачі в оренду Обладнання за цим Договором. Обладнання є та в будь-який час перебуває у власності Орендодавця, а Орендар не має ніякого права власності на Обладнання, за винятком права оренди Обладнання за цим Договором. Орендар не повинен прибирати або знімати будь-які таблички або знаки, що знаходяться на Обладнанні та ідентифікують Орендодавця як власника Обладнання. Орендар зобов`язується не допускати будь-якого накладення арешту, заволодіння, конфіскації, вилучення, покриття збитків, застави, забезпечення покриття будь-яких відсотків та накладення обтяження стосовно Обладнання.
Для отримання в оренду Обладнання за даним Договором Орендар зобов`язаний у будь-який зручний спосіб здійснити Заявку-замовлення (надалі - Заявка). В разі акцепту Заявки Орендодавцем останній направляє Орендарю Протокол до цього Договору, форма якого надається Орендодавцем, згідно Заявки та в один із способів вказаних в п.3.2.2. Після погодження Орендарем умов Протоколу, Орендар зобов`язується підписати Протокол в один із способів: а) підписати, скріпити паперовий Протокол печаткою підприємства Орендаря та направити Орендодавцю на поштову адресу рекомендованим або цінним листом, або кур`єрською адресною доставкою, або б) підписати, скріпити паперовий Протокол печаткою підприємства Орендаря та передати особисто уповноваженій особі Орендодавця, або в) підписати Протокол накладенням кваліфікованого електронного підпису, згідно п.16.2. Договору. Для відправлення або отримання документів та повідомлень, Сторони мають використовувати поштові адреси, адреси електронних скриньок, телефонні номери - лише з переліку, вказаному у розділі 17 Договору. Протокол, підписаний та скріплений печаткою Орендаря, отриманий Орендодавцем електронною поштою буде мати юридичну силу до моменту отримання Орендодавцем Протоколу відправленого Орендарем в один із способів вказаних в п.3.2.1. Договору. В день отримання Орендодавцем Протоколу підписаного Орендарем згідно п.3.2.1. Договору, Орендодавець виставляє Орендарю рахунок на здійснення попередньої оплати орендної плати (п. 3.1.-3.3. договору).
Факт передачі кожної одиниці Обладнання засвідчується підписанням уповноваженими представниками Сторін Акту приймання-передачі згідно наданої Орендодавцем форми, який засвідчує дату передачі конкретної одиниці Обладнання Орендарю та інші умови, які Сторони вважають необхідними при підписанні Акту приймання-передачі. Передача Обладнання в орендне користування Орендаря за Актом приймання-передачі здійснюється протягом строку, зазначеного в Протоколі, за умови перерахування на рахунок Орендодавця попередньої оплати орендної плати згідно умов цього Договору, на підставі рахунку виставленого Орендодавцем, якщо інше не встановлено даним Договором та/або відповідним Протоколом до нього. Орендодавець передає Орендарю Обладнання за адресою, вказаною в Протоколі, в технічно робочому (справному) стані, попередивши про всі особливі властивості Обладнання. Орендар (його належний представник) зобов`язаний у присутності Орендодавця в момент передачі пересвідчитися у справності Обладнання, яке передається йому в оренду, а також особливостях його роботи, та застосування, і після цього підписати Акт приймання-передачі. Підписання належним представником Орендаря Акту приймання-передачі Обладнання засвідчує (за умови наявності вимоги Орендодавця як це передбачено п.3.4 Договору) факт передачі Орендодавцем технічно справного Обладнання; факт ознайомлення Орендаря із всіма особливими властивостями роботи Обладнання; а також факт проведення інструктажу з використання Обладнання в роботі та правил безпеки при його застосуванні (п. 3.4., 3.6. договору).
Початок перебігу строку оренди кожної одиниці Обладнання, зазначеного у Протоколі до цього Договору, за який нараховується орендна плата, відраховується з моменту передачі Обладнання за Актом приймання-передачі. Строк оренди кожної одиниці Обладнання за цим Договором визначається в Протоколі до цього Договору. За домовленістю Сторін, Обладнання за Договором може бути передано в оренду на невизначений строк, але не менше 30 діб, при цьому в Протоколі до цього Договору Сторони зазначають тільки дату початку перебігу строку оренди без зазначення дати закінчення перебігу строку оренди. Обладнання вважається переданим в оренду на невизначений строк до моменту отримання Орендарем вимоги Орендодавця про повернення Обладнання у визначений Орендодавцем термін. Мінімальний строк оренди Обладнання складає 1 (одну) добу, яка складає 24 (двадцять чотири) години з моменту передачі Обладнання в користування Орендарю. Якщо строк фактичного користування Обладнанням Орендарем склав менше 1 (однієї) доби, вважається, що Обладнання було орендоване строком на 1 (одну) одну добу і орендна плата в такому випадку стягується не менше ніж за 1 (одну) добу. У випадку необхідності з боку Орендаря, подовжити вказаний у відповідному Протоколі термін закінчення оренди одиниці Обладнання, Орендар зобов`язаний повідомити Орендодавця про строк подовження шляхом надіслання повідомлення завчасно, але не менше ніж за 3 (три) робочі доби до кінця строку оренди такої одиниці Обладнання. В разі погодження продовження строку оренди Орендодавець виставляє відповідний рахунок на подовження оренди, а Орендар зобов`язується сплатити таке подовження строку оренди у термін до моменту закінчення поточного строку оренди, або у інший термін, визначений відповідним Протоколом оренди. У випадку, коли у відповідному Протоколі оренди дата терміну закінчення оренди не визначена. Орендар зобов`язаний повідомити Орендодавця про термін закінчення, шляхом надіслання повідомлення, не менше ніж за 3 робочі дні до такого закінчення строку оренди (п. 4.1.-4.6. договору).
Згідно п. 5.1.-5.5. договору орендар повинен повернути Обладнання в день закінчення строку оренди, зазначеного в Протоколі до цього Договору, або на вимогу Орендодавця про повернення Обладнання у строк визначений Договором, в тому числі у випадку розірвання цього Договору. Якщо Обладнання за цим Договором було передано в оренду на невизначений строк, Орендар повинен повернути його Орендодавцю протягом 2 (двох) діб після відправлення такої вимоги Орендодавця про повернення Обладнання, або в більш тривалий строк, вказаний у такій вимозі. Вимога має бути направлена в письмовій формі шляхом поштового відправлення з описом вкладення (рекомендованим чи цінним листом) та/або передана особисто уповноваженій особі Орендаря. Орендар повинен повернути Обладнання негайно (протягом доби) після розірвання даного Договору, про що Орендодавець зобов`язаний повідомити Орендаря за добу до такого вилучення з підстав передбачених законодавством, або з підстав, зазначених цим Договором. Орендар повинен повернути Обладнання технічно справним, в такому ж стані, в якому отримав в оренду, з урахуванням його нормального зносу. Крім того, Обладнання повинно бути відчищено від будівельного, монтажного, іншого бруду, від забруднення фарбою, мастилами, іншими технічними забруднювачами та сумішами. При поверненні забрудненого Обладнання, Орендар повинен оплатити всі витрати Орендодавця по видаленню забруднення з Обладнання, на підставі виставленого Орендодавцем рахунку протягом 3 (трьох) банківських днів, з моменту виставлення рахунку. Обладнання вважається поверненим Орендодавцю після настання останньої з наступних подій:
- доставка Обладнання за рахунок Орендаря на склад Орендодавця за фактичною адресою, зазначеною в п. 17 Договору;
- підписання Акту повернення належним представником Орендаря, а за відсутності останнього застосовується процедура, передбачена п.п. 5.10, 5.11 Договору.
При поверненні Орендарем Обладнання Орендодавцю, уповноважені представники Сторін здійснюють огляд його технічного стану. Результати огляду технічного стану Обладнання відображаються в Акті повернення. В разі виявлення слідів пошкоджень, поломок, забруднень Обладнання, такі дані заносяться до Акту приймання- передачі робиться запис стосовно вини Орендаря у виявлених недоліках Обладнання. В разі встановлення факту технічної несправності Обладнання, його некомплектності (відсутності деталей) такі факти заносяться до Акту приймання-передачі. Відмова представника Орендаря від підписання Акту приймання-передачі з боку Орендаря дає право Орендодавцю за його власним вибором запросити для огляду та складання Акту приймання- передачі двох своїх робітників та скласти Акт приймання-передачі за його/їх участю і підписом. Вказаний Акт приймання- передачі також є підставою для покладення на Орендаря обов`язку відшкодування збитків Орендодавцю щодо усунення виявлених недоліків Обладнання, а в разі незгоди Орендаря з висновками робітників Орендодавця, Орендар запрошує незалежного фахівця для складання акту, або Сторони вирішують даний спір у судовому порядку. Якщо при огляді технічного стану Обладнання були зафіксовані обставини, викладені в п. 5.6.1 та/або 5.6.2 цього Договору, в Акті повернення робиться запис про повернення Обладнання в неналежному стані з вини Орендаря. Орендар повинен оплатити витрати Орендодавця по приведенню Обладнання в належний стан, його ремонту, відшкодувати інші збитки Орендодавця, які є наслідками обставин, зазначених в п.п. 5.6.1,5.6.2 цього Договору, протягом З (трьох) банківських днів з моменту виставлення Орендодавцем відповідного рахунку. У випадку встановлення фактів пошкодження, втрати (викрадення тощо) орендованого за Договором Обладнання чи його деталей, Орендар, не пізніше 3 (трьох) банківських днів з моменту виставлення Орендодавцем відповідного рахунку, зобов`язаний оплатити вартість Обладнання, вказану в Протоколі, та його деталей, втрачених під час оренди. Вартість деталей визначається у відповідності з діючими ринковими цінами виробника цього деталей на умовах поставки DDР – Київ (автомобільний транспорт), а також оплачує всі витрати, пов`язані з ремонтними роботами, придбанням нового Обладнання, або відшкодовує втрачене Обладнання ідентичним, яке придбає сам Орендар за умови отримання обов`язкового письмового погодження Орендодавця щодо такого ідентичного обладнання (п. 5.5.-5.9.договору).
У випадку, коли Обладнання повертається Орендарем Орендодавцю без супроводу уповноваженої на підписання відповідних документів особи згідно п. 5.5 цього Договору, таке прийняття затримується Орендодавцем до прибуття уповноваженої особи Орендаря. В такому випадку представник Орендодавця має право на свій розсуд одноособово зафіксувати технічний стан Обладнання за участю одного із своїх працівників та за необхідності із здійсненням фотозйомки та/або відеозйомки. Проміжок часу до прибуття належної уповноваженої особи Орендаря для проведення належного огляду технічного стану Обладнання, вважається проміжком часу, протягом якого Обладнання знаходилося у користуванні Орендаря і не було своєчасно передано Орендодавцю. Підтвердженням факту повернення орендованого Обладнання Орендодавцю є відповідним чином складений та підписаний Акт повернення. До підписання Сторонами Акту повернення або розірвання Договору (в тому числі шляхом відмови від Договору у випадках встановлених Договором або законодавством України), Обладнання вважається таким, що знаходиться в користуванні Орендаря та не повернуто Орендодавцю. У випадку порушення порядку оплати та/або повернення Обладнання, Орендодавець має право вимагати, а Орендар зобов`язаний повернути Обладнання за фактичною адресою Орендодавця, зазначеною в п. 17 Договору, не пізніше дня, наступного за останнім оплаченим днем оренди або в інший термін чи за адресою, шо зазначені в такій вимозі. У випадку, коли Обладнання, яке повертається Орендарем Орендодавцю без супроводу уповноваженої на підписання відповідних документів особи, як передбачено у п. 5.10 Договору, Орендодавець має право встановити та засвідчити факт повернення Обладнання одноособово, навіть якщо Акт повернення не є підписаний відповідною уповноваженою особою Орендаря (п. 5.10, 5.11. договору).
Орендар набуває право на отримання в оренду (фактичну передачу в його тимчасове володіння та користування) кожної одиниці Обладнання за Актом приймання-передачі за умови здійснення попередньої оплати за оренду Обладнання в день отримання рахунку від Орендодавця згідно п.3.3 даного Договору або в інший строк, зазначений у відповідному Протоколі до цього Договору. Орендна плата нараховується в розмірі, встановленому Орендодавцем за добу, тиждень або календарний місяць оренди одиниці Обладнання, узгодженому та наведеному у відповідному Протоколі до цього Договору, з можливістю отримання Орендарем за рішенням Орендодавця відповідних знижок. Орендна плата підлягає індексації згідно офіційному індексу інфляції гривні, оголошеного Державним Комітетом Статистики України. Застосування індексації орендної плати є виключним правом, а не обов`язком Орендодавця. Якщо Обладнання за цим Договором було передано в оренду на невизначений строк згідно п. 4.3 даного Договору, оплата орендної плати здійснюється згідно умов вказаних у відповідному Протоколі, але не пізніше 5-го числа місяця наступного за звітнім. У разі порушення строку сплати розмір ціни оренди одиниці обладнання за одиницю обчислення строку оренди збільшується в два рази з першого дня такого порушення і до моменту усунення такого порушення, або до моменту фактичного повернення обладнання. В будь-якому разі Орендар зобов`язаний сплатити суму орендної плати за час фактичного користування Обладнанням протягом 3 (трьох) банківських днів з моменту отримання Орендарем відповідної вимоги, або рахунку від Орендодавця, яку останній має право надіслати в будь-який час протягом всього строку оренди Обладнання. У випадку повернення Орендарем Обладнання раніше закінчення строку оренди згідно Протоколу до цього Договору. Сторони діють в такому випадку в наступному порядку: Орендар повертає Обладнання на склад Орендодавця у встановленому даним Договором порядку; Сторони підписують Акт виконаних робіт (наданих послуг), яким коригують об`єм наданих послуг оренди; В день повернення Обладнання у встановленому даним Договором порядку Орендар направляє Орендодавцю офіційний лист із вказанням строку зайво передплаченого орендного (орендної плати за) користування Обладнанням та сумою переплати по орендній платі. Цим же листом Орендар повідомляє Орендодавця - або про необхідність перерахування вказаної суми переплати на зазначений в листі рахунок, або про зарахування цієї суми переплати в оплату по інших об`єктах орендованого Обладнання та інших платежів за Договором. У випадку повернення Орендарем Обладнання раніше закінчення строку оренди згідно Протоколу до цього Договору, орендна плата нараховується в розмірі, встановленому Орендодавцем за кожну добу користування Обладнанням (п. 6.1.-6.5. договору).
Орендна плата та інші, передбачені Договором платежі, вносяться Орендарем в безготівковій формі на рахунок Орендодавця на підставі та в розмірі згідно умов цього Договору та Протоколу до нього. Орендар повинен сплатити орендну плату та інші, передбачені цим Договором платежі, згідно умов та в строки згідно даного Договору та відповідного Протоколу до нього, інакше, Орендар буде вважатися таким, що прострочив оплату орендної плати та інших, передбачених Договором платежів. Орендна плата не включає в себе витрати на доставку, монтаж, нагляд за проведенням монтажних робіт, обслуговування, завантаження, розвантаження, ремонт Обладнання на робочому майданчику Орендаря, витрачені Орендарем енергоносії та витратні матеріали, необхідні для належної експлуатації Обладнання. Вказані послуги можуть бути надані Орендарю за окрему плату на підставі сплати Орендарем окремо виставленого рахунку Орендодавця. У випадку затримки Орендарем внесення орендної плати на строк, визначений цим Договором або Протоколом до цього Договору, Орендодавець має право здійснити в односторонньому порядку заходи по припиненню користування Обладнанням, вилучити Обладнання наступного дня за днем затримки, розірвати цей Договір та вимагати стягнення неустойки за прострочення сплати згідно з законодавством та цим Договором. Будь які витрати по демонтажу та поверненню Обладнання Орендодавцем в такому випадку покладаються на Орендаря та сплачуються ним протягом 2 (двох) днів після отримання відповідного рахунку Орендодавця. Орендодавець має попередити Орендаря про повернення Обладнання в строк за 24 години до вилучення Обладнання телефоном або електронною поштою. Орендна плата вважається сплаченою Орендарем з дня зарахування її на рахунок Орендодавця. У всіх інших випадках орендна плата вважається несплаченою. Амортизаційні відрахування на орендоване Обладнання нараховуються Орендодавцем, є його власністю, та використовуються на відновлення Обладнання. Послуги з надання в оренду кожної одиниці Обладнання оформлюються після закінчення строку оренди Актом здачі-прийняття робіт (надання послуг), який Сторони зобов`язані підписати за результатами календарного місяця, в якому була оренда Обладнання. Орендодавець до 5-го (п`ятого) числа місяця, наступного за яким були надані послуги оренди, направляє Орендарю шляхом поштового відправлення з описом вкладення (рекомендованим чи цінним листом) та/або особисто кур`єром під підпис про отримання оригінал Акту здачі-прийняття робіт (надання послуг) в двох примірниках на адресу фактичного знаходження, вказану Орендарем в реквізитах, зазначених в розділі 17 цього Договору. Орендар зобов`язаний підписати та повернути Орендодавцю один підписаний примірник (оригінал) Акту здачі- прийняття робіт (надання послуг) до 20-го числа місяця, наступного за яким було надано послуги, шляхом поштового відправлення з описом вкладення (рекомендованим чи цінним листом). У випадку неповернення (не своєчасного повернення) підписаного Акту здачі-прийняття робіт (надання послуг) і відсутності письмової мотивованої відмови Орендаря від підписання, такий Акт здачі-прийняття робіт (надання послуг) вважається визнаним Орендарем, а послуга вважається прийнятою в повному обсязі, але це не звільняє Орендаря від обов`язку повернути Орендодавцю один підписаний примірник (оригінал) Акту здачі-прийняття робіт (надання послуг). У випадку, якщо утворилася заборгованість Орендаря за цим Договором, її погашення при надходженні грошових коштів від Орендаря на рахунок Орендодавця зараховуються в наступному порядку: у першу чергу відшкодовуються витрати Орендодавця, понесенні при виконанні заходів згідно п. 6.8. цього Договору; у другу чергу сплачуються штрафні санкції; у третю чергу сплачується основна сума боргу (п. 6.6.-6.13. договору).
Згідно п. 7.1.-7.3. договору орендодавець за цим Договором зобов`язаний:
- передати Орендарю Обладнання у технічно справному стані, придатним для його використання за технічним призначенням;
- ознайомити уповноважену особу Орендаря з правилами експлуатації Обладнання, особливими його властивостями, технікою безпеки при його використанні;
- передати представнику Орендаря інформацію по монтажу та налагодженню Обладнання.
Орендодавець за цим Договором має право:
- вимагати від Орендаря своєчасно сплачувати орендну плату за Договором та інші платежі згідно умов даного Договору, а в разі прострочки - сплати штрафних санкцій згідно умов Договору;
- в будь-який час перевірити умови користування орендованим Обладнанням та його зберігання Орендарем;
- вимагати від Орендаря відшкодування збитків, завданих невиконанням умов Договору;
- у випадку якщо Обладнання передається в оренду на невизначений строк згідно п.4.3 Договору, Орендодавець має право в односторонньому порядку змінювати розмір орендної плати Обладнання, при цьому Орендодавець письмово повідомляє Орендаря про такі зміни не менш ніж за 30 (тридцять) робочих днів до дати змін, а в разі незгоди Орендаря - припинити відносини оренди стосовно такої одиниці Обладнання;
- відмовити Орендарю у виконанні відповідної Заявки в разі відсутності необхідного Обладнання у розпорядженні Орендодавця;
- не передавати Обладнання в орендне користування Орендарю з відповідним анулюванням Заявки Орендаря та відповідного Протоколу до цього Договору у випадках:
- неповної та/або несвоєчасної оплати, як це передбачено у розділі 6 цього Договору;
- не направлення або несвоєчасного направлення Орендарем Протоколу згідно п. 3.2.1 цього Договору;
- відсутності у представника Орендаря будь-якого документу згідно п. 3.5 цього Договору;
- несвоєчасного прибуття Орендаря для приймання Обладнання за Актом приймання-передачі згідно п. 3.4. цього Договору.
Відповідно до п. 8.1.-8.2. договору орендар за цим Договором зобов`язаний:
- до моменту передачі Обладнання в орендне користування за даним Договором ознайомитися з технікою безпеки при користуванні Обладнанням, умовами експлуатації, використовувати орендоване Обладнання згідно його призначенню, здійснювати користування належним чином відповідно до правил експлуатації, яке виключає його пошкодження, або знос понад нормативний, утримувати Обладнання у справному стані;
- нести необхідні витрати по монтажу, ремонту (у разі якщо необхідність такого ремонту виникла у зв`язку із порушенням Орендарем правил експлуатації Обладнання) орендованого Обладнання та його транспортуванню при отриманні від Орендодавця та при поверненні на склад Орендодавця;
- призначити відповідальну особу за зберігання Обладнання та безпечне проведення робіт з використанням орендованого Обладнання та надати Орендодавцю контакти такої особи;
- забезпечити експлуатацію Обладнання тільки персоналом Орендаря, який пройшов відповідний інструктаж Орендодавця;
- надавати Орендодавцю безперешкодний доступ до місцезнаходження Обладнання з метою перевірки Орендодавцем умов користування орендованим Обладнанням та його зберігання Орендарем, проведення технічних або ремонтних робіт, або вивезення Обладнання;
- своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендні платежі;
- нести ризик випадкової загибелі Обладнання, його знищення, зникнення, терміново (протягом 24 годин) повідомити телефоном та електронною поштою Орендодавця про пошкодження, втрату (викрадення), завдання іншої шкоди орендованому Обладнанню або його комплектуючих та оплатити оренду цього Обладнання до моменту отримання повідомлення або електронної пошти Орендодавцем. Вжити необхідні заходи по оформленню події та зменшенню можливих збитків (викликати поліцію, пожежних, отримати письмові пояснення робітників, свідків, охоронців та ін.);
- протягом доби письмово повідомити Орендодавця про простій Обладнання, у випадку неможливості його використання з причини несправності. До отримання Орендодавцем вказаного письмового повідомлення, обладнання вважається таким, що використовується та за його використання нараховується орендна плата на умовах цього Договору;
- не передавати Обладнання в суборенду або третім особам без письмової згоди Орендодавця;
- самостійно узгоджувати з державними органами нагляду, органами дозвільної системи та іншими державними органами всі питання, пов`язані з використанням орендованого Обладнання в своїй господарській діяльності;
- не змінювати місцезнаходження Обладнання, зазначене в Протоколі, без письмової згоди Орендодавця;
- відправляти Орендодавцю повідомлення про зняття з представника повноважень на отримання та повернення Обладнання згідно довіреності у строк до відповідної дати передачі та повернення Обладнання;
- відшкодовувати вартість ремонтних робіт Обладнання в разі, якщо необхідність такого ремонту виникла у зв`язку із порушенням Орендарем правил експлуатації Обладнання;
- дотримуватися інших зобов`язань, передбачених цим Договором або Законом.
Орендар за цим Договором має право:
- вимагати передачі йому в оренду Обладнання у технічно справному стані, який перевіряється при фактичній передачі Обладнання;
- використовувати Обладнання в своїй діяльності, відповідно до його технічного призначення.
Усі виправлення по тексту цього Договору та інші зміни, заявки, додатки, протоколи, додаткові угоди мають юридичну силу та є невід`ємною частиною цього Договору лише за умов, якщо вони викладені письмово, підписані та скріплені печатками Сторін. Договір, всі додатки до нього та додаткові угоди, які будуть укладені в майбутньому, Акти наданих послуг, рахунки, акти приймання-передачі, протоколи, видаткові накладні можуть оформлюватись Сторонами у вигляді електронного документу з обов`язковим накладенням електронного підпису (надалі - ЕП) уповноваженого представника Сторони (надалі е-Документи). Накладання ЕП, обмін е-Документами, зазначеними в Договорі, здійснюється Сторонами в Сервісах обміну електронними документам «ВЧАСНО» та/або через програмне забезпечення М.Е.Оос, надалі –СОЕД (п. 16.2. договору).
Договір набирає чинності з моменту підписання та скріплення печатками Сторін. Договір діє з дати його укладення та до 31.12.2024 р. Умови цього Договору зберігають силу протягом усього строку дії цього Договору, а в частині грошових зобов`язань Орендаря щодо сплати орендної плати та всіх інших зобов`язань по Договору - до повного виконання зобов`язань (п. 15.1. договору).
Протоколом № ТОВ093230070202 від 04.06.2024 погодження істотних умов Договору оренди № ОР/2024-063 від 04.06.2024 серед інших істотних умов визначено, що ТОВ «ДАЛГАКИРАН КОМПРЕСОР УКРАЇНА» передає в оренду на умовах Договору № ОР/2024-063 від 04.06.2024 обладнання, а саме: Дизельний генератор С275D5, серійний номер Е15/801008; Щит АВР 800 А.
Окрім того, Протоколом № ТОВ093230070202 від 04.06.2024 погодження істотних умов Договору оренди № ОР/2024-063 від 04.06.2024 серед інших істотних умов визначено, що ТОВ «ДАЛГАКИРАН КОМПРЕСОР УКРАЇНА» передає в оренду на умовах Договору № ОР/2024-063 від 04.06.2024 обладнання у вигляді 3 комплектів кабелів 440А; 5х(1х150);15м з інвентарними номерами 03071-03073.
04.06.2024 ТОВ «ЛІЛАК» отримало в оренду згідно Акту приймання-передачі № ТОВ001642 вищевказане обладнання обумовлене Договором оренди обладнання №ОР/2024-063 від 04.06.2024.
В подальшому, строк оренди продовжувався Сторонами в порядку і на умовах п. 4.5. Договору оренди ОР/2024-063 від 04.06.2024, а саме: з щомісячним виставленням рахунку на продовження.
В процесі виконання сторонами договору позивач, як орендодавець виставляв відповідачу, як орендарю наступні рахунки:
- №5773 від 04.06.2024 на суму 2997 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг №5281 від 07.06.2024;
- №5719 від 26.06.2024 на суму 93420 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг №5242 від 04.07.2024;
- №7300 від 26.06.2024 на суму 93420 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг №6768 від 03.08.2024;
- №9508 від 25.07.2024 на суму 93420 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг №7911 від 02.09.2024;
- №11373 від 30.08.2024 на суму 93420 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг №9137 від 02.10.2024;
- №12978 від 02.10.2024 на суму 93420 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг №10017 від 01.11.2024;
- №14084 від 01.11.2024 на суму 93420 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг №10909 від 01.12.2024.
Вищенаведені акти підписані обома сторонами (Позивачем і Відповідачем) за допомогою ЕЦП, що відповідає визначеній договором формі, визначеній п. 16.2 Договору.
Судом встановлено, що по рахунку №12978 від 02.10.2024 за період з 02.10.2024 по 01.11.2024 та по рахунку №14084 від 01.11.2024 за період з 01.11.2024 по 01.12.2024 у відповідача виникла по орендній платі, яка станом на 04.12.2024 року становила 169837,00 грн.
04.12.2024 позивач звернувся до відповідача з вимогою №584 щодо погашення заборгованості по орендній платі на суму 169837 грн. до 10.12.2024, а у випадку не сплати вищевказаної суми заборгованості до вказаної дати вимагалось повернути орендоване обладнання у строк не пізніше 13.12.2024.
Вищевказана вимога не була виконана та заборгованість по орендній платі перед ТОВ «ДАЛГАКИРАН КОМПРЕСОР УКРАЇНА» не була погашена ТОВ «ЛІЛАК» у визначений строк, у зв`язку із чим ТОВ «ЛІЛАК» зобов`язане було повернути орендоване обладнання в строк не пізніше 13.12.2024.
16.12.2024 позивач повторно звернувся з вимогою №606 до ТОВ «ЛІЛАК», в якій констатувалось не виконання Відповідачем вимог щодо погашення заборгованості по орендній платі в строк 13.12.2024 та факт не повернення орендованого обладнання. Даним листом повторно вимагалось від Відповідача, керуючись п. 6.4, 6.8, 9.1.2 повернути власними силами та за власний рахунок обладнання з оренди.
Також, позивач у листі-вимозі №584 від 14.12.2024 акцентував увагу Відповідача на тому, що п. 9.1.2 Договору оренди № ОР/2024-063 від 04.06.2024 за несвоєчасне повернення Орендарем орендованого обладнання Орендодавцю, Орендар зобов`язаний сплатити Орендодавцю неустойку у розмірі подвійної орендної ставки орендної плати, встановленої за добу користування Обладнанням згідно відповідного Протоколу до договору, за кожен день прострочення.
Як вбачається з матеріалів справи, 30.12.2024 відповідач частково погасив заборгованість з орендної плати в розмірі 166840,00 грн.
27.02.2025 відповідач виконав вимоги листа №584 від 04.12.2024 в частині повернення орендованого обладнання, що підтверджується товарно-транспортною накладною №049/1 від 27.02.2025.
29.01.2026 позивачем направлено претензію на адресу Відповідача щодо необхідності оплати 467100,00 грн. неустойки у розмірі подвійної орендної ставки за кожен день прострочення за період (75 днів) прострочення повернення орендованого обладнання. Однак, відповідачем вимоги позивача задоволені не були.
Згідно ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).
Предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ).
Законом можуть бути встановлені види майна, що не можуть бути предметом договору найму (ст. 760 ЦК України).
Відповідно до ст. 762 Цивільного кодексу України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.
Договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо строк найму не встановлений, договір найму вважається укладеним на невизначений строк.
Кожна із сторін договору найму, укладеного на невизначений строк, може відмовитися від договору в будь-який час, письмово попередивши про це другу сторону за один місяць, а у разі найму нерухомого майна - за три місяці. Договором або законом може бути встановлений інший строк для попередження про відмову від договору найму, укладеного на невизначений строк. Законом можуть бути встановлені максимальні (граничні) строки договору найму окремих видів майна. Якщо до спливу встановленого законом максимального строку найму жодна із сторін не відмовилася від договору, укладеного на невизначений строк, він припиняється зі спливом максимального строку договору (ст. 763 ЦК України).
Відповідно до ст. 783 ЦК України наймодавець має право вимагати розірвання договору найму, якщо:
1) наймач володіє та/або користується річчю всупереч договору або призначенню речі;
2) наймач без дозволу наймодавця передав річ у володіння та/або користування іншій особі;
3) наймач своєю недбалою поведінкою створює загрозу пошкодження речі;
4) наймач не приступив до проведення капітального ремонту речі, якщо обов`язок проведення капітального ремонту був покладений на наймача.
У разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за найм речі за час прострочення (ст. 785 ЦК України).
Статтею 599 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Відповідно до статей 610, 611 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України визначає, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Згідно п. 5.1.-5.5. договору орендар повинен повернути Обладнання в день закінчення строку оренди, зазначеного в Протоколі до цього Договору, або на вимогу Орендодавця про повернення Обладнання у строк визначений Договором, в тому числі у випадку розірвання цього Договору.
Договір підлягає достроковому розірванню у випадку якщо орендар не вносить орендну плату у розмірі та в строки, встановлені даним Договором та відповідним Протоколом до нього (п. 13.1.4. договору).
Якщо Орендар не виправить порушення, вказані в підпунктах (13.1.1 - 13.1.4) цього Договору протягом 3 (трьох) календарних днів з дня отримання повідомлення від Орендодавця, яке вимагає виправити ці порушення, то даний Договір вважається розірваним на наступний день після спливу триденного строку з моменту відправлення Орендодавцем відповідного повідомлення (п. 13.2. договору).
04.12.2024 позивач звернувся до відповідача з вимогою №584 щодо погашення заборгованості по орендній платі на суму 169837 грн. до 10.12.2024, а у випадку не сплати вищевказаної суми заборгованості до вказаної дати вимагалось повернути орендоване обладнання у строк не пізніше 13.12.2024.
Лист №584 від 04.12.2024 з накладенням електронного підпису уповноваженої особи було направлено Відповідачу у відповідності до п. 16.2. Договору оренди обладнання №ОР/2024-063 від 04.06.2024 через СОЕД (систему обміну електронними документами) М.Е.Dос та відповідно було отримано Відповідачем 04.12.2024.
Відповідачем вимогу Позивача щодо погашення заборгованості по орендній платі (за жовтень-листопад 2024 року) в розмірі 169837,00 грн., у строк до 10.12.2024 виконано не було.
Як слідує з довідки ПАТ «КБ «АКОРДБАНК» №69-1688-2026 від 13.02.2026 сума заборгованості по орендній платі, погашення якої вимагав Позивач листом №584 від 04.12.2024 була сплачена відповідачем частково у розмірі 166840,00 грн 30.12.2024.
При цьому, залишок заборгованості по орендній платі у розмірі 2997,00 грн. не сплачений відповідачем.
З огляду на невиконання вимоги щодо сплати заборгованості по орендній платі, відповідач був зобов`язаний повернути на вищевказану вимогу позивача орендоване обладнання не пізніше 13.12.2024.
У зв`язку із невиконанням Відповідачем обов`язку щодо повернення орендованого обладнання на вимогу позивача згідно листа №584 від 04.12.2024 позивач повторно звернувся до відповідача з листом-вимогою №606 від 16.12.2024 щодо повернення орендованого обладнання.
Лист №606 від 16.12.2024 з накладенням електронного підпису уповноваженої особи направлено відповідачу у відповідності до п. 16.2. Договору оренди обладнання № ОР/2024-063 від 04.06.2024 через СОЕД (систему обміну електронними документами) М.Е.Dос та відповідно було отримано Відповідачем 16.12.2024.
Лист-вимога №606 від 16.12.2024 додатково був направлений на юридичну адресу відповідача засобами поштового зв`язку АТ «УКРПОШТА» цінним листом з описом вкладення, що підтверджується описом вкладення та накладною № 0813900102748 від 17.12.2024.
27.02.2025 відповідач виконав вимоги листа №584 від 04.12.2024 в частині повернення орендованого обладнання, що підтверджується товарно-транспортною накладною №049/1 від 27.02.2025.
З огляду на викладене, відповідачем допущено несвоєчасне повернення орендованого обладнання позивачу, що тривало з 13.12.2024 до 27.02.2025 (75 днів).
Згідно п. 9.1.2. договору за несвоєчасне повернення Орендарем орендованого Обладнання Орендодавцю за цим Договором, Орендар зобов`язаний сплатити Орендодавцю неустойку у розмірі подвійної ставки орендної плати, встановленої Орендодавцем за добу користування Обладнанням згідно відповідного Протоколу до цього Договору, за кожний день прострочення повернення. У випадку порушення строку повернення Обладнання на строк понад 30 (тридцять) календарних днів Орендар виплачує Орендодавцю штраф в розмірі 100% відновної вартості Обладнання, зазначеної у відповідному Протоколі до Договору.
У разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за найм речі за час прострочення (ст. 785 ЦК України).
Отже, в силу ч. 2 ст. 785 ЦКУ України та положень Договору оренди обладнання №ОР/2024-063 від 04.06.2024 стягненню з Відповідача на користь Позивача підлягає подвійна орендна плата за кожну добу затримки повернення орендованого обладнання.
Орендна плата згідно Договору оренди обладнання № ОР/2024-063 від 04.06.2024 та Протоколу № ТОВ093230070202 (п. 2.1.) складає 3114,00 грн. за добу.
Враховуючи встановлені фактичні обставини, суд приходить до висновку, що відповідач зобов`язаний сплатити на користь позивача неустойку у розмірі подвійної орендної плати за кожен день прострочення повернення орендованого обладнання (75 днів), що складає 467100,00 грн., у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині є обгрунтованими та підлягають задоволенню.
Окрім того, оскільки відповідач 30.12.2024 частково погасив заборгованість з орендної плати в розмірі 166840,00 грн., стягненню підлягає 2997,00 грн., що є непогашеним залишком заборгованості за останнім виставленим Актом наданих послуг № 10909 від 01.12.2024, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині є обгрунтованими та підлягають задоволенню.
Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача 3% річних в сумі 464,74 грн та інфляційних втрат в сумі 3824,82 грн., суд зазначає наступне.
Відповідно до статей 610, 611 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України визначає, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконати ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
При цьому базою для нарахування розміру боргу з урахуванням індексу інфляції є сума основного боргу не обтяжена додатковими нарахуваннями, яка існує на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений.
Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 20.11.2020 у справі №910/13071/19 виклав правову позицію щодо застосуванням механізму розрахунку інфляційних втрат у порядку частини 2 статті 625 ЦК України у разі, якщо прострочення виконання грошового зобов`язання становить неповний місяць.
В наведеній постанові об`єднана палата Касаційного господарського суду роз`яснила, що “сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.
Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та відсотків річних відповідно до статті 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми. Подібні правові висновки сформульовані, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справах № 703/2718/16-ц, № 646/14523/15-ц, від 13 листопада 2019 року у справі № 922/3095/18, від 18 березня 2020 року у справі № 902/417/18.
Вимагати сплати суми боргу з врахуванням 3% річних та індексу інфляції є правом кредитора, яким останній наділений в силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу (постанова Верховного Суду від 05.07.2019 у справі №905/600/18). Визначені ч. 2 ст. 625 ЦК право стягнення 3% річних та інфляційних втрат є мінімальними гарантіями, які надають кредитору можливість захистити згадані вище інтереси; позбавлення кредитора можливості реалізувати це право порушуватиме баланс інтересів і сприятиме виникненню ситуацій, за яких боржник повертатиме кредитору грошові кошти, які, через інфляційні процеси, матимуть іншу цінність, порівняно з моментом, коли такі кошти були отримані (у тому числі у вигляді прострочення оплати відповідних товарів та послуг).
Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 07 квітня 2020 року у справі № 910/4590/19 (провадження № 12-189гс19) зобов`язання зі сплати 3 % річних та інфляційних втрат є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно, й вимога про їх сплату є додатковою до основної вимоги.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 по справі №918/631/19 зазначено, що за змістом статей 509, 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях, що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Ці висновки узгоджуються з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 11 квітня 2018 року у справі № 758/1303/15-ц (провадження № 14-68цс18) та від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц (провадження № 14-16цс18).
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем допущено порушення зобов`язань по внесенню орендної плати, а саме:
- за період оренди з 02.10.2024 по 01.11.2024 по рахунку №12978 від 02.10.2024 на суму 93420,00 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг №10017 від 01.11.2024;
- за період оренди з 01.11.2024 по 01.12.2024 по рахунку №14084 від 01.11.2024 на суму 93420,00 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг № 10909 від 01.12.2024.
Якщо Обладнання за цим Договором було передано в оренду на невизначений строк згідно п. 4.3 даного Договору, оплата орендної плати здійснюється згідно умов вказаних у відповідному Протоколі, але не пізніше 5-го числа місяця наступного за звітнім. У разі порушення строку сплати розмір ціни оренди одиниці обладнання за одиницю обчислення строку оренди збільшується в два рази з першого дня такого порушення і до моменту усунення такого порушення, або до моменту фактичного повернення обладнання (п. 6.4. договору).
Як наслідок, за Актом наданих послуг №10017 від 01.11.2024 на суму 93420,00 грн. за період оренди з 02.10.2024 по 01.11.2024 відповідач в силу п. 6.4 Договору зобов`язаний був сплатити в повному обсязі до 05.11.2024 року.
За Актом наданих послуг №10909 від 01.12.2024 на суму 93420,00 грн. за період оренди з 01.11.2024 по 01.12.2024 відповідач в силу п. 6.4 Договору зобов`язаний був сплатити в повному обсязі до 05.12.2024 року.
Однак, відповідач прострочив виконання грошових зобов`язань, оскільки 20.11.2024 сплатив частково заборгованість у розмірі 17003,00 грн за Актом наданих послуг №10017 від 01.11.2024, залишивши непогашеними 52997,00 грн до 30.12.2024 та 30.12.2024 сплатив 166840,00 грн за актом №10909 від 01.12.2024, залишивши не погашеною суму 2997,00 грн.
Таким чином, відповідачем допущено прострочення грошового зобов`язання за наступні періоди:
- за Актом наданих послуг №10017 від 01.11.2024 на суму 93420,00 грн з 06.11.2024 до 19.11.2024, на суму 52997,00 грн з 20.11.2024 до 29.12.2024;
- за Актом наданих послуг №10909 від 01.12.2024 на суму 93420,00 грн з 06.12.2024 до 30.12.2024.
За результатами здійсненої перевірки нарахування 3% річних в розмірі 464,74 грн та інфляційних втрат в розмірі 3824,82 грн., суд зазначає, що розрахунок позивача є арифметично вірним та таким, що відповідає умовам договору та чинному законодавству, а відтак, позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Щодо вимоги позивача про стягнення пені в сумі 4095,77 грн, суд зазначає наступне.
Згідно зі статтею 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлене договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
Аналіз положень статті 614 Цивільного кодексу України дає підстави для висновку про те, що, установлюючи презумпцію вини особи, яка порушила зобов`язання, Цивільний кодекс України покладає на неї обов`язок довести відсутність своєї вини. Особа звільняється від відповідальності лише у тому випадку, коли доведе відсутність своєї вини у порушенні зобов`язання. Така правова позиція щодо застосування статті 614 Цивільного кодексу України висловлена Верховним Судом України у постанові від 13.02.2013 у справі №6-170цс12, та Верховним Судом у постановах від 14.09.2021 у справі №910/7256/20, від 19.08.2021 у справі №910/11889/20.
Під час розгляду справи відповідачем не доведено наявність обставин, що унеможливили виконання взятих на себе зобов`язань та які є підставою для звільнення його від відповідальності, передбаченої договором.
Згідно зі статтею 1 Закону України “Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань” платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.
Стаття 3 Закону України “Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань” передбачає, що розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.
Справедливість, добросовісність, розумність належать до загальних засад цивільного законодавства, передбачених статтею 3 ЦК України, які обмежують свободу договору, встановлюючи певну межу поведінки учасників цивільно-правових відносин. Ці загальні засади втілюються в конкретних нормах права та умовах договорів, регулюючи конкретні ситуації таким чином, коли кожен з учасників відносин зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, захищати власні права та інтереси, а також дбати про права та інтереси інших учасників, передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам та інтересам інших осіб, закріпляти можливість адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №910/12876/19).
Відповідно до частини 1 статті 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.
Згідно статті 546 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити на користь кредитора пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Договором може бути визначено менший розмір пені.
Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ч. 1 ст. 550 ЦК України).
Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом (ч. 2 ст. 551 ЦК України).
Завданням неустойки є сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Неустойка не є каральною санкцією, а має саме компенсаційний характер.
За прострочення виконання будь-яких грошових зобов`язань Орендаря перед Орендодавцем за цим Договором, Орендар зобов`язаний сплатити Орендодавцю пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла під час такого прострочення, від суми простроченого платежу, за кожний день прострочення (п. 9.1.1. договору).
Відповідачем допущено порушення зобов`язань по внесенню орендної плати, а саме:
- за період оренди з 02.10.2024 по 01.11.2024 по рахунку №12978 від 02.10.2024 на суму 93420,00 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг №10017 від 01.11.2024;
- за період оренди з 01.11.2024 по 01.12.2024 по рахунку №14084 від 01.11.2024 на суму 93420,00 грн., підтвердженням виконання замовлення є Акт наданих послуг № 10909 від 01.12.2024.
За Актом наданих послуг №10017 від 01.11.2024 на суму 93420,00 грн. за період оренди з 02.10.2024 по 01.11.2024 відповідач в силу п. 6.4 Договору зобов`язаний був сплатити в повному обсязі до 05.11.2024 року.
За Актом наданих послуг №10909 від 01.12.2024 на суму 93420,00 грн. за період оренди з 01.11.2024 по 01.12.2024 відповідач в силу п. 6.4 Договору зобов`язаний був сплатити в повному обсязі до 05.12.2024 року.
Однак, відповідач прострочив виконання грошових зобов`язань, оскільки 20.11.2024 сплатив частково заборгованість у розмірі 17003,00 грн за Актом наданих послуг №10017 від 01.11.2024, залишивши непогашеними 52997,00 грн до 30.12.2024 та 30.12.2024 сплатив 166840,00 грн за актом №10909 від 01.12.2024, залишивши не погашеною суму 2997,00 грн.
Таким чином, відповідачем допущено прострочення грошового зобов`язання за наступні періоди:
- за Актом наданих послуг №10017 від 01.11.2024 на суму 93420,00 грн з 06.11.2024 до 19.11.2024, на суму 52997,00 грн з 20.11.2024 до 29.12.2024;
- за Актом наданих послуг №10909 від 01.12.2024 на суму 93420,00 грн з 06.12.2024 до 30.12.2024.
За результатами здійсненої перевірки нарахування пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ в сумі 4095,77 грн., суд зазначає, що розрахунок позивача є арифметично вірним та таким, що відповідає чинному законодавству, а відтак, позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Як визначено ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 Господарського процесуального кодексу України).
Згідно із статтею 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Приписами статті 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Суд вважає за необхідне вказати, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі “Руїз Торіха проти Іспанії” вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Стандарт доказування “вірогідності доказів”, який на відміну від “достатності доказів”, підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу. На суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Вказаної позиції дотримується Верховний Суд, зокрема у постанові від 21 серпня 2020 року у справі № 904/2357/20.
На підставі викладеного, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про задоволення позову та стягнення з відповідача заборгованості в сумі 478482,33 грн., з яких: 2997,00 грн – основна заборгованість, 464,74 грн – 3% річних, 3824,82 грн – інфляційні втрати, 4095,77 грн – пеня, 467100,00 – неустойка.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2026 складає 3328,00 грн.
З урахуванням викладеного, оскільки у позовній заяві міститься одна вимога майнового характеру, ціна позову складає 478482,33 грн., позивач зобов`язаний був сплатити судовий збір у розмірі 7177,23 грн.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Витрати по сплаті судового збору в сумі 7177,23 грн у зв`язку з задоволенням позову відповідно до ч. 1 статті 129 ГПК України покладаються судом на відповідача.
Окрім того, судом встановлено, що позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у сумі 7182,21 грн (платіжна інструкція №57770 від 03.03.2026), хоча належним до сплати був судовий збір у розмірі 7177,23 грн.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України “Про судовий збір”, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
Згідно ч. 2 ст. 7 Закону України “Про судовий збір”, у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми.
Відтак, суд звертає увагу позивача, що він не позбавлений права звернення до суду з клопотанням про повернення внесеного судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом в сумі 4,98 грн.
Керуючись ст. 2, 3, 4, 20, 46, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд
УХВАЛИВ:
1. Позов задовольнити.
2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю “Лілак” (58005, м. Чернівці, вул. А. Кушніренка, 7А, код ЄДРПОУ 40220106) на користь товариства з обмеженою відповідальністю “Далгакиран Компресор Україна” (04212, м. Київ, вул. Лук`яненка Левка, 9, код ЄДРПОУ 33399780) заборгованість у сумі 478482,33 грн (з яких: 2997,00 грн – основна заборгованість, 464,74 грн – 3% річних, 3824,82 грн – інфляційні втрати, 4095,77 грн – пеня, 467100,00 – неустойка) та судовий збір в сумі 7177,23 грн.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Західного апеляційного господарського суду.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Миронюка С.О., яка тривала з 23.06.2026 по 26.06.2026, повний текст рішення складено та підписано 29.06.2026, що є першим робочим днем після закінчення тимчасової непрацездатності судді, що розглядає справу.

Суддя С.О.Миронюк