Провадження № 1-кп/537/23/2026 
Справа № 537/6293/24 
В И Р О К
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.04.2026  Крюківський районний суд міста Кременчука в складі: головуючої судді ОСОБА_1 , прокурора ОСОБА_2 , обвинуваченої ОСОБА_3 , захисників обвинуваченої ОСОБА_3 – адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчуці кримінальне провадження №72023170000000006 від 22.02.2023 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки селища міського типу Котельва Полтавської області, громадянки України, маючої вищу освіту, працюючої генеральним директором ПрАТ «Кременчуцький річковий порт», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 212 Кримінального кодексу України,-
ВСТАНОВИВ:
Відповідно до змісту обвинувального акту, ОСОБА_3 у період з 01.10.2019 по 31.12.2021, будучи службовою особою підприємства – генеральним директором ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» (код ЄДРПОУ 05428292), на яку покладено обов`язок сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), умисно, з корисливих мотивів, у порушення вимог п.п 14.1.91, п.п. 14.1.217, п. 14.1 ст. 14, п.п. 252.3.1, п. 252.3, п. 252.6, ст. 252 ПК України, шляхом внесення недостовірних відомостей до Податкових декларацій з рентної плати підприємства за вказаний період, ухилилась від сплати податків у виді рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, що призвело до фактичного ненадходження до державного бюджету коштів у великих розмірах у сумі 7 378 707,31 грн. 
Установлено, що ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» зареєстровано та взято на облік у контролюючому органі від 13.05.1993 за № 15851200000000584 виконавчим комітетом Кременчуцької міської Ради. Знаходиться за юридичною адресою: Полтавська обл., м. Кременчук, вул. Флотська, 2; є платником: податку на прибуток, податку на додану вартість, податку з доходів фізичних осіб, земельного податку, акцизного податку, податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, рентної плати, воєнного збору. Основний вид діяльності згідно коду ВЕД: _50.40 – вантажний річковий транспорт, серед інших кодів ВЕД: _08.12 – добування пiску, гравiю, глин i каолiну.
Згідно контракту б/н від 28.05.2012 ОСОБА_3 призначено на позаду генерального директора ПрАТ «Кременчуцький річковий порт».
У відповідності до контракту від 28.05.2012, статуту 
ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» від 29.07.2020 та положень Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність України» від 16.07.1999 за № 996-ХІV, на ОСОБА_3 покладено виконання таких обов`язків: організація ведення бухгалтерського обліку та звітності підприємства, забезпечення подання звітності підприємства; забезпечення складання на підставі даних бухгалтерського обліку фінансової звітності підприємства, її підписання та надання в установлені строки контролюючим органам; забезпечення складання балансу й оперативних зведених звітів про доходи і витрати коштів, використання бюджету, іншої бухгалтерської і статистичної звітності, представлення їх у встановленому порядку у відповідні органи; за згодою з власником (керівником) забезпечення перерахування податків і зборів, передбачених законодавством, проведення розрахунків з іншими кредиторами згідно договірних зобов`язань; забезпечення умов та вдосконалення організації праці, виконання робіт і управління підрозділами.
Таким чином, генеральний директор ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» ОСОБА_3 здійснює організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, тобто, відповідно до примітки ст. 364 КК України, являється службовою особою підприємства.
ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» у період з 01.10.2019 по 31.12.2021 відповідно до п. 252.1.2 п. 252.1 ст.252 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 № 2755-УІ зі змінами та доповненнями являється платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, яке набуло права користування об`єктом (ділянкою) надр на підставі отриманого спеціального дозволу на користування надрами в межах конкретної ділянки надр з метою провадження господарської діяльності з видобування корисних копалин, в межах зазначених у таких спеціальних дозволах об`єктах (ділянках) надр, а саме: №6359 виданий 29.08.2019 року, строк дії спеціального дозволу 20 років.
До Головного управління ДПС у Полтавській області, Кременчуцька Державна податкова інспекція ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» подає декларацію з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин з додатками, по наданим у користування ділянкам надр, а саме: «Крячинівське родовище», яке розташоване в Кременчуцькому районі Полтавської області в руслі р. Дніпро, на території Дніпродзержинського водосховища, на відстані близько 10 км на північний захід від Кременчуцького річкового порту.
Згідно п.п. 14.1.91, п. 14.1, ст. 14 ПКУ, корисні копалини – природні мінеральні утворення органічного і неорганічного походження у надрах, у тому числі будь-які підземні води, а також техногенні мінеральні утворення в місцях видалення відходів виробництва та втрат продуктів переробки мінеральної сировини, які можуть бути використані у сфері матеріального виробництва і споживання безпосередньо або після первинної переробки.
Відповідно до п.п. 14.1.217 п. 14.1 ст. 14 ПКУ, рентна плата – це загальнодержавний податок, який справляється за користування надрами для видобування корисних копалин; за користування надрами в цілях, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин; за користування радіочастотним ресурсом України; за спеціальне використання води; за спеціальне використання лісових ресурсів; за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами аміаку територією України.
Рентна плата згідно вимог п.п. 251.1.1. п. 251.1. ст. 251 ПКУ складається з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин.
Згідно п.п. 252.3. ст. 252. ПКУ, об`єктом оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин по кожній наданій у користування ділянці надр, що визначена у відповідному спеціальному дозволі, є обсяг товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин у податковому (звітному) періоді, види якої встановлені кондиціями на мінеральну сировину об`єкта (ділянки) надр, до якої належать, в тому числі:
п.п.252.3.1. обсяг товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин з надр на території України, її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони, у тому числі обсяг мінеральної сировини, що утворюється в результаті виконання первинної переробки, що провадиться іншими, ніж платник рентної плати, суб`єктами господарювання на умовах господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною.
Базою оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість обсягів видобутих у податковому (звітному) періоді корисних копалин (мінеральної сировини), яка окремо обчислюється для кожного виду корисної копалини (мінеральної сировини) для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства) (п.252.6. ст. 252. ПКУ).
Відповідно до п.п. 252.7.1. п.п. 252.7.2 п.252.7, п. 252.8 ст. 252 ПКУ, вартість відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді обчислюється платником для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства) за більшою з таких її величин:
за фактичними цінами реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини);
за розрахунковою вартістю відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), крім вуглеводневої сировини.
Згідно п. 257.2 ст. 257 ПКУ, платники рентної плати самостійно обчислюють суму податкових зобов`язань з рентної плати.
За п. 257.1 ст. 257 ПКУ, базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу, а для рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобування нафти, конденсату, природного газу, у тому числі газу, розчиненого у нафті (нафтового (попутного) газу), етану, пропану, бутану, рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України та рентної плати за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами аміаку територією України, дорівнює календарному місяцю.
Згідно п. 257.3. ст. 257 ПКУ, платник рентної плати до закінчення визначеного розділом II цього Кодексу граничного строку подання податкових декларацій за податковий (звітний) період, визначений цією статтею, подає до відповідного контролюючого органу за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, податкову декларацію, яка містить в тому числі додаток з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за місцезнаходженням ділянки надр, з якої видобуті корисні копалини, у разі розміщення такої ділянки надр у межах території України (п.п. 257.3.1 ст. 257 ПКУ).
Виходячи з вимог п. 252.8 ст. 252 ПКУ, у разі обчислення вартості товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) за фактичними цінами реалізації вартість одиниці відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) встановлюється платником рентної плати за величиною суми доходу, отриманого (нарахованого) від виконаних у податковому (звітному) періоді господарських зобов`язань з реалізації відповідного обсягу (кількості) такого виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини). Сума доходу, отриманого (нарахованого) від реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) за податковий (звітний) період, зменшується на суму витрат платника, пов`язаних з операціями передпродажної підготовки, у тому числі пакуванням, фасуванням (бутелюванням), а також з доставкою (перевезенням, транспортуванням) обсягу (кількості) відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) споживачу в розмірах, установлених у договорі купівлі-продажу згідно з умовами постачання.
Упродовж 4 кварталу 2019 року – 2021 року ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» реалізувало в адресу покупців-контрагентів пісок на суму 164 261 160 грн. з ПДВ, при цьому згідно умов договорів укладених з контрагентами-покупцями: витрати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт», пов`язані з постачанням товару (піску) залізничним транспортом, повинні бути відшкодовані покупцем-контрагентом продавцю. Водночас за вказаний період службовими особами ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» до складу доходів при формуванні рахунку 701 «Дохід від реалізації готової продукції» не включено послуги з транспортування (послуги станції (подача-прибирання вагонів та залізничний тариф) загальною вартістю 58 531 560, 45 грн.
У зв`язку із викладеним, згідно висновку експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру при Міністерстві внутрішніх справ України № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 за результатами проведення судово-економічної експертизи та висновку експертів Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України № 4816 від 11.07.2024 за результатами проведення комісійної судової економічної експертизи при визначенні вартості одиниці товарної продукції гірничого підприємства під час розрахунку податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, сума отриманого доходу 
ПрАТ «Кременчуцький річковий порт», яка відображена в Додатку 1 до декларації з рентної плати, не може бути зменшеною на суму витрат, пов`язаних з наданням послуг транспортування загальною вартістю 
58 531 560,45 грн. 
Як наслідок службовими особами ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» занижено податкові зобов`язання з рентної плати шляхом відображення в розрахунках заниженого значення фактичної ціни реалізації одиниці товарної продукції гірничого підприємства, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у вигляді несплати рентної плати за період з 01.10.2019 по 31.12.2021 у розмірі 7 378 707,31 грн.
Зокрема, ОСОБА_3 , перебуваючи на посаді генерального директора ПрАТ «Кременчуцький річковий порт», будучи обізнаною в показниках роботи підприємства та його податковому навантаженню вирішила збільшити фактичні прибутки шляхом заниження податкового зобов`язання зі сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин.
Останній було відомо, що відповідно до вимог п. 252.8 ст. 252 ПКУ при визначенні вартості одиниці товарної продукції гірничого підприємства під час розрахунку податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, сума доходу отриманого від реалізації видобутої корисної копалини за податковий період може бути зменшеною на суму витрат, пов`язаних з доставкою продукції.
Водночас ОСОБА_3 достовірно знала, що послуги з транспортування залізничним транспортом (послуги станції (подача-прибирання вагонів та залізничний тариф) відповідно договорів компенсується підприємствами-контрагентами.
Незважаючи на це, формуючи декларації з рентної плати та Додатку 1 до них, безпідставно відобразила в рядку 10.1.2 цього додатку декларацій витрати, пов`язані з наданням послуг транспортування залізничним транспортом (послуги станції (подача-прибирання вагонів та залізничний тариф), що в свою чергу дало змогу занизити вартість одиниці товарної продукції.
З цією метою ОСОБА_3 не включала до складу доходів 
ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» при формуванні рахунку 701 «Дохід від реалізації готової продукції» послуги з транспортування (послуги станції (подача-прибирання вагонів та залізничний тариф), вартість яких компенсується підприємствами-контрагентами. 
Так, реалізуючи свої злочинні наміри ОСОБА_3 , будучи службовою особою підприємства, умисно, з корисливих мотивів, з метою ухилення від сплати податків, в порушення вимог ПКУ, у лютому 2020 року, але не пізніше 10.02.2020, за невстановлених обставин, відобразила в декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 4 квартал 2019 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства за 4 квартал 2019 року на суму 2 054 618,52 грн., яку завірила за допомогою свого електронного цифрового підпису та 10.02.2020 подала до Головного управління ДПС у Полтавській області.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_3 у травні 2020 року, але не пізніше 12.05.2020 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин відобразила в декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 1 квартал 2020 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства за 1 квартал 2020 року на суму 251 721,59 грн., яку завірила за допомогою свого електронного цифрового підпису та 12.05.2020 подала до Головного управління ДПС у Полтавській області.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_3 у серпні 2020 року, але не пізніше 10.08.2020 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин відобразила в декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 2 квартал 2020 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства за 2 квартал 2020 року на суму 261 542,04 грн., яку завірила за допомогою свого електронного цифрового підпису та 10.08.2020 подала до Головного управління ДПС у Полтавській області.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_3 у листопаді 2020, але не пізніше 06.11.2020 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин відобразила в декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 3 квартал 2020 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства за 3 квартал 2020 року на суму 907 708,65 грн., яку завірила за допомогою свого електронного цифрового підпису та 06.11.2020 подала до Головного управління ДПС у Полтавській області.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_3 у лютому 2021 року, але не пізніше 07.02.2021 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин відобразила в декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 4 квартал 2020 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства за 4 квартал 2020 року на суму 762 201,72 грн., яку завірила за допомогою свого електронного цифрового підпису та 07.02.2021 подала до Головного управління ДПС у Полтавській області.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_3 у травні 2021 року, але не пізніше 11.05.2021 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин відобразила в декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 1 квартал 2021 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства за 1 квартал 2021 року на суму 308 251,28 грн., яку завірила за допомогою свого електронного цифрового підпису та 11.05.2021 подала до Головного управління ДПС у Полтавській області.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_3 у серпні 2021 року, але не пізніше 04.08.2021 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин відобразила в декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 2 квартал 2021 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства за 2 квартал 2021 року на суму 560 753,25 грн., яку завірила за допомогою свого електронного цифрового підпису та 04.08.2021 подала до Головного управління ДПС у Полтавській області.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_3 у листопаді 2021 року, але не пізніше 08.11.2021 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин відобразила в декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 3 квартал 2021 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства за 3 квартал 2021 року на суму 1 197 056,16 грн., яку завірила за допомогою свого електронного цифрового підпису та 08.11.2021 подала до Головного управління ДПС у Полтавській області.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_3 у лютому 2022 року, але не пізніше 09.02.2022 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин відобразила в декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 4 квартал 2021 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства за 4 квартал 2021 року на суму 1 074 854,10 грн., яку завірила за допомогою свого електронного цифрового підпису та 09.02.2022 подала до Головного управління ДПС у Полтавській області.
Таким чином ОСОБА_3 відобразила в деклараціях з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 4 квартал 2019 року – 4 квартал 2021 року з додатками недостовірні відомості щодо розміру витрат пов`язаних з доставкою та вартості одиниці товарної продукції – піску, в результаті безпідставно занизила податкові зобов`язання з рентної плати підприємства 01.10.2019 по 31.12.2021 на суму 7 378 707,31 грн, яка у 6 501 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (у 2023 році становив 1 135 грн), що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у великих розмірах.
Органом досудового слідства дії ОСОБА_3 було кваліфіковано за частиною 2 статті 212 КК України як умисне ухилення від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, яка зобов`язана їх сплачувати, що призвело до фактичного ненадходження до державного бюджету коштів в великих розмірах.
Обвинувачена ОСОБА_3  в судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 212 КК України не визнала та пояснила що як на період часу визначений обвинувальним актом так і на даний час вона займає посаду директора ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» в обов`язки якої наряду з іншим входить і формування та подання податкової звітності, в тому числі і декларації з рентної плати та Додатку 1 до них. Обвинувачена категорично заперечувала визначений обвинувальний актом факт умисного збільшення останньою фактичних прибутків шляхом заниження податкового зобов`язання зі сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин з тих підстав що обрахування зазначеного вище податку, покладено на головного бухгалтера підприємства ОСОБА_8 і саме остання протягом визначеного обвинувальним актом періоду часу формувала податкові декларації за 2019-2022 роки, після чого ОСОБА_3 завіряла їх за допомогою свого електронного цифрового підпису та подавала до Головного управління ДПС у Полтавській області. Разом з цим обвинувачена наполягає на правильності зроблених бухгалтером розрахунків відображених у декларації з рентної плати які як наслідок були завірені ОСОБА_3 шляхом накладення свого електронного підпису, про що на думку останньої свідчить відсутність будь яких претензій на адресу підприємства з боку податкових органів і дане твердження, на її думку, підтверджується наявним в матеріалах кримінального провадження актом документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи № 7108/16-31-07-01-10/0542829 від 16.09.2021 за висновками якого встановлено порушення податкового законодавства виключно в частині заниження податку на прибуток за 4 квартал 2020 року та податку на додану вартість за грудень 2020 року, тоді як порушення податкового законодавства в частині правомірності нарахування рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (рентною платою) встановлено не було. 
Свідок ОСОБА_9 пояснила суду що займає посаду головного державного інспектора ГУ ДПС Полтавської області і згідно плану графіка проведення документальних планових виїзних перевірок платників податків на 2021 рік, нею разом із ОСОБА_10 якій займав посаду головного державного інспектора ГУ ДПС Полтавської області і входив до складу комісії, було здійснено перевірку ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2018 по 31.12.2020. За наслідками зазначеної перевірки, було складено акт документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи № 7108/16-31-07-01-10/0542829 від 16.09.2021 за висновками якого встановлено порушення податкового законодавства в частині заниження податку на прибуток за 4 квартал 2020 в розмірі 302 776 грн. та податку на додану вартість за грудень 2020 в розмірі 89 635 грн. В судовому засіданні свідок підтвердила зроблені останньою висновки за наслідками проведеної перевірки, категорично заперечуючи зазначений в направленому на адресу ГУ ДПС Полтавської області листі ДПС України від 12.02.2024, факт неправильності зроблених останньою розрахунків, що призвело до начебто помилкового твердження про відсутність з боку ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» порушень податкового законодавства в частині нарахування останніми рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (рентної плати). Свідок зазначила, що розбіжність у показниках наведених у висновку акту перевірки № 7108/16-31-07-01-10/0542829 від 16.09.2021 та висновку експерта Харківського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 про ймовірне заниження податкового зобов`язання з рентної плати виникла за рахунок того, що експертом у складі р.10.1.2 не взято до уваги показники транспортних витрат, пов`язаних з транспортуванням піску залізничним транспортом які за даними перевірки ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» включено до складу доходу за відповідні звітні періоди, тобто вартість транспортування включена підприємством як до доходів так і до витрат. Проведені свідком розрахунки, на думку останньої, повністю підтверджують висновок акту перевірки за наслідками якої було складено акт № 7108/16-31-07-01-10/0542829 від 16.09.2021, а саме те що в загальній сумі Доходу отриманого від реалізації продукції (рахунок 701) включена вартість послуг з його доставки, що фактично спростовує висновок експерта. 
Свідок ОСОБА_10 який займає посаду ревізора інспектора ГУ ДПС Полтавської області з приводу підстав та обставин проведення планової перевірки ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за наслідками якої було складено акт документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи № 7108/16-31-07-01-10/0542829 від 16.09.2021, надав суду аналогічні покази як і зазначений вище свідок, підтвердивши зроблені останніми висновки.
Свідок ОСОБА_11 який займає посаду заступника начальника структурного підрозділу «Служба роботи станції» регіональної філії Південна залізниця АТ «Укрзалізниця» підтвердив суду факт існування між підприємством де він працює та ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» протягом 2018-2022 років договірних відносин щодо експлуатації під`їзної колії та надання послуг предметом якого було здійснення перевезень вантажів, надання вантажних вагонів для перевезення та надання інших послуг пов`язаних із організацією перевезення вантажів у вагонах, як власника останніх АТ «Укрзалізниця» так і у вагонах замовника з проведенням відповідних розрахунків. При цьому свідок уточнив що протягом зазначеного періоду часу існувало дві редакції таких договорів а саме перший договір було укладено та зареєстровано 15.02.2018, після чого в зв`язку з прийняттям правлінням АТ «Укрзалізниця» нової редакції вже публічного договору, ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» 24.05.2020 приєднався до умов останнього, при цьому умови тарифікації та проведення розрахунків не змінювалися. Свідок зазначив що послуги та тарифи зазначені у договорах про надання послуг та експлуатацію під`їзної колії визначені Правилами перевезень вантажів та Тарифним керівництвом №1 і відповідно до умов зазначених вище договорів ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» присвоювався код відправника і одержувача вантажу, після чого присвоювався код платника залізничного тарифу за наслідками якого ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» здійснювало відповідні платежі та збори. 
Свідок ОСОБА_12 пояснила суду що займає посаду головного бухгалтера ТОВ Будівельна компанія «Комбінат виробничих підприємств» та підтвердила той факт що між останнім та ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» дійсно існують договірні відносини на поставку піску і проведенням розрахунків за зазначеними вище договорами здійснювалися саме свідком виключно на розрахунковий рахунок підприємства. ОСОБА_12 зазначила що постачання піску здійснювались на тих умовах що у власності ТОВ Будівельна компанія «Комбінат виробничих підприємств» є напіввагони якими останні і здійснюють перевезення піску з ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» шляхом надання останнім порожніх вагонів, отримуючи назад вже з піском. При цьому, свідок пояснила що ціна піску чітко була прописана в умовах договору і складалася з вартості самого піску з додаванням до цього послуг подачі і прибирання вагонів та послуг залізничного тарифу, які іноді по розрахунках підприємства проходили окремо, розбиваючись на декілька складових, в залежності від платоспроможності ТОВ Будівельна компанія «Комбінат виробничих підприємств» на час здійснення поставки.
Свідок ОСОБА_8 пояснила суду що вона з вересня 2014 року працювала на посаді заступника головного бухгалтера ПрАТ «Кременчуцький річковий порт», а з 01.06.2021 займає посаду головного бухгалтера зазначеного вище підприємства, до службових обов`язків якої входить наряду з іншим і формування податкових декларацій з рентної плати які у визначеному Законом порядку, ОСОБА_3 завіряла за допомогою свого електронного цифрового підпису та подавала до Головного управління ДПС у Полтавській області. Свідок, будучи особою обізнаною щодо обставин справи, наполягала на правильності зроблених останньою розрахунків при обчисленні податкових зобов`язань за рентну плату ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за період 4 кварталу 2019 – 4 кварталу 2021р.р., заначивши що зазвичай рентна плата розраховувалась відповідно до фактичних цін реалізації, наполягаючи на тій обставині що ціна піску відображалася виключно по рахунку 701, тоді по рахунку 719 відображалися доходи від реалізації кафе та оренди. Крім того, на запитання сторони захисту свідок пояснила що при формуванні останньої податкових декларації з рентної плати, з боку ОСОБА_3 будь які вказівки щодо зменшення або коригування розміру податкового зобов`язання, були відсутні. 
Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_13 підтвердила зроблені останньою в складі комісії висновки судово-економічною експертизи № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 за змістом якої вбачається що службові особи ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» занизили податкові зобов`язання з рентної плати шляхом відображення в розрахунках заниженого значення фактичної ціни реалізації одиниці товарної продукції гірничого підприємства, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у вигляді несплати рентної плати за період з 01.10.2019 по 31.12.2021 у розмірі 7 378 707,31 грн.; при цьому експерт підтвердила що висновок аналітичного продукту від 16.02.2023 в частині можливого заниження податкового зобов`язання з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» в сумі 6 749 793,87 підтверджено не було. Експерт зазначила що при перевірці висновку аналітичного продукту від 16.02.2023 який і був предметом дослідження, було використано матеріали кримінального провадження № 72023170000000006 від 22.02.2023 доставлені на дослідження в тому числі в оригіналах та завірених копіях, перелік яких міститься у самій експертизі в главі Дослідження.
Допитаний судом за клопотанням сторони обвинувачення експерт ОСОБА_14 підтвердив зроблений у складі комісії висновок комісійної судово економічної експертизи № 4816 від 11.07.2024, при цьому звернувши увагу що предметом дослідження було не встановлення самого факту порушення податкового законодавства із визначенням завданої шкоди, а виключно перевірка висновків аналітичного продукту від 07.06.2024 в межах наданих стороною обвинувачення вихідних даних.
Експерт ОСОБА_15 підтвердила зроблений у складі комісії висновок комісійної судово економічної експертизи № 4816 від 11.07.2024, підтвердивши що при перевірці висновку аналітичного продукту від 07.06.2024 який і був предметом дослідження, було використано матеріали кримінального провадження № 72023170000000006 від 22.02.2023 доставлені на дослідження в тому числі в оригіналах та завірених копіях, перелік яких міститься у самій експертизі на першому аркуші.
Експерт ОСОБА_16 допитана судом за клопотанням сторони захисту, підтвердила зроблені останньою висновки відображені у економічній експертизі № 2164 від 11.05.2023, при цьому додавши, що первинні бухгалтерська документи є підставою бухгалтерського обліку якій відображено у відповідних журналах звітності та податкових деклараціях; експерт зазначила що обсяг наданих на дослідження документів був достатній для проведення якісного експертного дослідженні питань що було поставлено на розгляд експертизи. 
Допитаний судом за клопотанням сторони захисту експерт ОСОБА_17 підтвердив зроблений у складі комісії висновок комісійної судової економічної експертизи №3334/24808 від 13.12.2023 яким встановлено що визначені та задекларовані ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» показники у Додатку 1 «Розрахунок з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин» до податкових декларацій з рентної плати за 4 квартал 2019 та 1-4 квартал 2020 року відповідають вимогам Податкового кодексу України; в акті перевірки Державної податкової служби у Полтавській області дотримання податкового, валютного та іншого законодавства № 7108/16-31-07-01-10/05428292 від 16.09.2021 за період з 01.01.2018 по 31.12.2020 не встановлено заниження об`єкта оподаткування рентної плати за користування надрами за видобування корисних копалин. Експерт підтвердив суду що експертиза була проведена за клопотанням генерального директора ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» ОСОБА_3 , на підставі документів бухгалтерського та податкового обліку.
Стороною обвинувачення на підтвердження пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 212 КК України було надано суду наступні докази:
аналітичний продукт складений 16.02.2023 старшим аналітиком відділу аналітичного супроводження в фіскальній сфері управління тактичного аналізу Департаменту аналізу інформації та управління ризиками Бюро економічної безпеки України ОСОБА_18 за змістом якого вбачається що службовими особами ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» протягом періоду 01.01.2019-30.09.2022 ймовірно занижено податкові зобов`язання з рентної плати за користування надрами корисних копалин шляхом відображення в розрахунках заниженого значення фактичної ціни реалізації одиниці товарної продукції гірничого підприємства, що призвело до фактичного ненадходження до державного бюджету коштів в особливо великих розмірах у вигляді несплати рентної плати в розмірі 14 128 501 грн. (т. 1 а.с.207-250; т.2 а.с.48);
витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 72023170000000006 від 22.02.2023 згідно якого зареєстроване кримінальне провадження за частиною 3 статті 212 КК України щодо заниження службовими особами ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» протягом періоду 01.01.2019-30.09.2022 податкових зобов`язань з рентної плати шляхом відображення в розрахунках заниженого значення фактичної ціни реалізації одиниці товарної продукції гірничого підприємства, що призвело до фактичного ненадходження до державного бюджету коштів в особливо великих розмірах у вигляді несплати рентної плати в розмірі 14 128 501 грн. (т.2 а.с.49);
інформацією наданою у електронному вигляді 24.03.2023 на запит виконуючого обов`язки керівника Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_19 від 15.03.2023 про рух грошових коштів ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» по рахунку що відкритий у відділенні «Кременчуцьке регіональне управління» АТ «Полтава-банк» (т.2 а.с.70-71);
інформацією наданою у електронному вигляді 20.03.2023 на запит виконуючого обов`язки керівника Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_19 від 15.03.2023 про рух грошових коштів ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» по рахунку що відкритий у відділенні АТ «ОТП БАНК» (т.2 а.с.72-73);
інформацією наданою у електронному вигляді 05.04.2023 на запит виконуючого обов`язки керівника Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_19 від 15.03.2023 про рух грошових коштів ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» по рахунку що відкритий у АТ «ПРАВЕКС БАНК» (т.2 а.с.75-76);
інформацією наданою 31.03.2023 на запит виконуючого обов`язки керівника Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_19 від 15.03.2023 про рух грошових коштів ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» по рахунку що відкритий у відділенні АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (т.2 а.с.77-109);
інформацією наданою 20.04.2023 Державною казначейською службою України на лист Територіального управління БЕБ у Полтавській області від 28.03.2023 про рух грошових коштів ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за період 01.01.2019-31.12.2022 (т. 2 а.с.114-158);
ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Полтави ОСОБА_20 про надання тимчасового доступу до документів на підставі яких ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» було здійснено реалізацію товару (піску річкового) підприємствам-контрагентам за період 01.01.2019-31.12.2021 і які перебувають у володінні останніх за адресою: Полтавська область місто Кременчук вулиця Флотська будинок №2 (т.2 а.с. 162-163);
протоколом тимчасового доступу до речей та документів складеного 06.04.2023 старшим детективом Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_21 та вилучених внаслідок проведення зазначеної слідчої дії документів в тому числі акту про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду № 1 від 25.02.2022 та копії акту документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи № 7108/16-31-07-01-10/0542829 від 16.09.2021 за висновками якого встановлено порушення податкового законодавства в частині заниження податку на прибуток за 4 квартал 2020 в розмірі 302 776 грн. та податку на додану вартість за грудень 2020 в розмірі 89 635 грн. (т.2 а.с.164-218);
протоколом обшуку за місцем знаходження ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за адресою: Полтавська область місто Кременчук вулиця Флотська будинок №2 складеного старшим детективом Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_21 19.04.2023 та проведеного на підставі слідчого судді Київського районного суду міста Полтави ОСОБА_22 від 11.04.2023 (т. 3 а.с. 5-250; т.4 а.с. 1-7);
протокол обшуку за місцем знаходження нежитлових приміщень ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за адресою: Полтавська область місто Кременчук вулиця Флотська будинок №2 складеного старшим детективом Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_21 15.08.2023 та проведеного на підставі слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_23 від 11.04.2023 (т. 4 а.с. 220-233);
судово-економічною експертизою № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 за висновками якої вбачається що службовими особами ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» занижено податкові зобов`язання з рентної плати шляхом відображення в розрахунках заниженого значення фактичної ціни реалізації одиниці товарної продукції гірничого підприємства, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у вигляді несплати рентної плати за період з 01.10.2019 по 31.12.2021 у розмірі 7 378 707,31 грн.; висновок аналітичного продукту від 16.02.2023 в частині можливого заниження податкового зобов`язання з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» в сумі 6 749 793,87 не підтверджуються (т. 5 а.с. 7-197);
роз`яснення висновку комісійної судової економічної експертизи № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 складене судовими експертами відділу економічних досліджень Харківського НДЕКЦ МВС ОСОБА_13 та ОСОБА_24 01.05.2024 (т.4 а.с. 177-186);
постанова складена заступником керівника Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Полтавській області ОСОБА_21 25.04.2024 про зміну відомостей внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо зареєстрованого 22.02.2023 кримінального провадження за № 72023170000000006 в частині зміни фабули вчиненого кримінального правопорушення, а саме викладення останньої в наступній редакції «службові особи ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» протягом періоду 01.01.2019-31.12.2021 занизили податкові зобов`язання з рентної плати шляхом відображення в розрахунках заниженого значення фактичної ціни реалізації одиниці товарної продукції гірничого підприємства, що призвело до фактичного ненадходження до державного бюджету коштів у великих розмірах у вигляді несплати рентної плати в розмірі 7 378 707,31 грн» та перекваліфікації кримінального правопорушення з частини 3 статті 212 КК України на частину 2 статті 212 КК України (т.4 а.с. 186-187);
аналітичний продукт (висновок аналітика) складений 07.06.2024 аналітиком відділу тактичного аналізу Управління аналізу інформації та управління ризиками Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_25 на запит детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Полтавській області від 30.05.2024 за висновками якого вбачається що службовими особами ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» протягом періоду 01.10.2019-31.12.2021 при здійсненні фінансово-господарської діяльності пов`язаної із відображенням показників вартості видобутого та реалізованого піску, були вчиненні дії які можливо спрямовані на не відображення в податковій та бухгалтерській звітності реальної вартості видобутого піску; як наслідок можлива загальна сума ненадходження до бюджету рентної плати може становити 7 378 707,31 грн.(т. 4 а.с. 188-218);
комісійна судово економічна експертизи № 4816 від 11.07.2024 за висновками якої вбачається що розрахунок можливого заниження ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» задекларованої суми рентної плати у розмірі 7 378 707,31 грн. , визначений в аналітичному продукті БЕБ від 07.06.2024 підтверджується наданими на дослідження документами (т.5 а.с. 206-221);
документи про здійснення фінансово-господарської діяльності ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» з ПП «Будмашпостач» з за період з березня 2019 по грудень 2021, надані останніми на запит Територіального управління БЕБ у Полтавській області від 01.03.2023 (т. 5 а.с. 226-250; т.6 а.с. 1-116) 
документи про здійснення фінансово-господарської діяльності ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» з ТОВ «Будівельна компанія «Комбінат виробничих підприємств» за період 01.10.2019 по 30.09.2022, надані останніми на запит Територіального управління БЕБ у Полтавській області від 27.02.2023 (т.6 а.с. 117-250; т.7 а.с. 1-250; т.8 а.с. 1-250; т.9 а.с. 1-110);
податкові декларації з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 4 квартал 2019-4 квартал 2021;
Суд, оцінюючи вказані докази в кримінальному провадженні у їх сукупності, дійшов висновку, що вони не можуть бути покладені в основу обвинувального вироку суду та взяті до уваги як переконливі, оскільки не доводять винуватості ОСОБА_3 та жодним чином не вказують на те, що в її діях наявний склад кримінального правопорушення передбачений частиною 2 статті 212 КК України і крім того, сумніви щодо доведеності вини останньої усунути неможливо.
До зазначених вище висновків суд прийшов виходячи з наступного.
Статтею 370 КПК України передбачено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до приписів ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.
На підставі ч. 3 ст. 62 Конституції України, положень ст. 17 КПК України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Як зазначено у ст. 17 КПК України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи.
За статтею 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Статтею 91 КПК України передбачено обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, зокрема, це подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), а також винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення.
Водночас зазначені обставини встановлюються на підставі доказів, які повинні відповідати критеріям належності, допустимості та у своїй сукупності - достатності для постановлення обвинувального вироку.
Відповідно до вимог ст. 92 КПК України обов`язок доказування покладається на сторону обвинувачення. Саме сторона обвинувачення має довести перед судом за допомогою належних, допустимих та достовірних доказів винуватість особи поза розумним сумнівом, чого в цьому кримінальному провадженні зроблено не було.
Як вбачається з матеріалів справи, органом досудового розслідування ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 212 КК України.
Статтею 212 КК України передбачена кримінальна відповідальність за умисне ухилення від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів настає в разі, коли ці діяння призвели до ненадходження до бюджетів чи державних цільових фондів коштів у значних, великих чи особливо великих розмірах. Тобто наслідок у вигляді ненадходження до бюджетів чи державних цільових фондів коштів є обов`язковим елементом об`єктивної сторони вказаного кримінального правопорушення.
Водночас варто зауважити, що відповідальність за ухилення від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів, що входять у систему оподаткування, введені в установленому законом порядку і зараховуються до бюджетів чи державних цільових фондів, настає лише в разі, коли це діяння вчинено умисно. Зазначеною статтею передбачено кримінальну відповідальність не за сам факт несплати в установлений строк податків, зборів, інших обов`язкових платежів, а за умисне ухилення від їх сплати. У зв`язку із цим суд має встановити, що особа мала намір не сплачувати належні до сплати податки, збори, інші обов`язкові платежі в повному обсязі чи певну їх частину.
Несплата податку або сплата його в меншій сумі, ніж передбачено відповідними законодавчими положеннями, сама по собі не є достатньою підставою для визнання особи винуватою у вчиненні злочину, передбаченого ст. 212 КК України. Для кваліфікації дій особи як ухилення від сплати податку сторона обвинувачення має довести прямий умисел особи, тобто що вона розуміла наявність у неї обов`язку сплатити податок у певному розмірі, який вона свідомо не виконала шляхом вчинення дій, спрямованих на ухилення від виконання такого обов`язку.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 91 КПК України доказуванню в кримінальному провадженні підлягає, зокрема, форма вини.
Суд, вивчивши та проаналізувавши дослідженні в судовому засіданні докази, дійшов висновку, що факт вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, не доведено поза розумним сумнівом, оскільки не встановлено умислу останньої на ухилення від сплати податків та самого наслідку злочину - фактичного ненадходження до бюджету коштів.
Так, судом встановлено що ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» зареєстровано та взято на облік у контролюючому органі від 13.05.1993 за № 15851200000000584 виконавчим комітетом Кременчуцької міської Ради; знаходиться за юридичною адресою: Полтавська обл., м. Кременчук, вул. Флотська, 2;.
ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» є платником: податку на прибуток, податку на додану вартість, податку з доходів фізичних осіб, земельного податку, акцизного податку, податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, рентної плати, воєнного збору. Основний вид діяльності згідно коду ВЕД: _50.40 – вантажний річковий транспорт, серед інших кодів ВЕД: _08.12 – добування пiску, гравiю, глин i каолiну.
Згідно контракту б/н від 28.05.2012 ОСОБА_3 призначено на позаду генерального директора ПрАТ «Кременчуцький річковий порт».
У відповідності до контракту від 28.05.2012, статуту 
ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» від 29.07.2020 та положень Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність України» від 16.07.1999 за № 996-ХІV, на ОСОБА_3 покладено виконання таких обов`язків: організація ведення бухгалтерського обліку та звітності підприємства, забезпечення подання звітності підприємства; забезпечення складання на підставі даних бухгалтерського обліку фінансової звітності підприємства, її підписання та надання в установлені строки контролюючим органам; забезпечення складання балансу й оперативних зведених звітів про доходи і витрати коштів, використання бюджету, іншої бухгалтерської і статистичної звітності, представлення їх у встановленому порядку у відповідні органи; за згодою з власником (керівником) забезпечення перерахування податків і зборів, передбачених законодавством, проведення розрахунків з іншими кредиторами згідно договірних зобов`язань; забезпечення умов та вдосконалення організації праці, виконання робіт і управління підрозділами.
Таким чином, генеральний директор ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» ОСОБА_3 здійснює організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, тобто, відповідно до примітки ст. 364 КК України, являється службовою особою підприємства.
ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» у період з 01.10.2019 по 31.12.2021 відповідно до п. 252.1.2 п. 252.1 ст.252 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 № 2755-УІ зі змінами та доповненнями являється платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, яке набуло права користування об`єктом (ділянкою) надр на підставі отриманого спеціального дозволу на користування надрами в межах конкретної ділянки надр з метою провадження господарської діяльності з видобування корисних копалин, в межах зазначених у таких спеціальних дозволах об`єктах (ділянках) надр, а саме: №6359 виданий 29.08.2019 року, строк дії спеціального дозволу 20 років.
На зазначене підприємство податковим законодавством покладено обов`язок подачі до Головного управління ДПС у Полтавській області, Кременчуцької Державної податкової інспекція ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» декларацій з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин з додатками, по наданим у користування ділянкам надр, а саме: «Крячинівське родовище», яке розташоване в Кременчуцькому районі Полтавської області в руслі р. Дніпро, на території Дніпродзержинського водосховища, на відстані близько 10 км на північний захід від Кременчуцького річкового порту.
Згідно п.п. 14.1.91, п. 14.1, ст. 14 ПКУ, корисні копалини – природні мінеральні утворення органічного і неорганічного походження у надрах, у тому числі будь-які підземні води, а також техногенні мінеральні утворення в місцях видалення відходів виробництва та втрат продуктів переробки мінеральної сировини, які можуть бути використані у сфері матеріального виробництва і споживання безпосередньо або після первинної переробки.
Відповідно до п.п. 14.1.217 п. 14.1 ст. 14 ПКУ, рентна плата – це загальнодержавний податок, який справляється за користування надрами для видобування корисних копалин; за користування надрами в цілях, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин; за користування радіочастотним ресурсом України; за спеціальне використання води; за спеціальне використання лісових ресурсів; за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами аміаку територією України.
Рентна плата згідно вимог п.п. 251.1.1. п. 251.1. ст. 251 ПКУ складається з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин.
Згідно п.п. 252.3. ст. 252. ПКУ, об`єктом оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин по кожній наданій у користування ділянці надр, що визначена у відповідному спеціальному дозволі, є обсяг товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин у податковому (звітному) періоді, види якої встановлені кондиціями на мінеральну сировину об`єкта (ділянки) надр, до якої належать, в тому числі:
п.п.252.3.1. обсяг товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що є результатом господарської діяльності з видобування корисних копалин з надр на території України, її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони, у тому числі обсяг мінеральної сировини, що утворюється в результаті виконання первинної переробки, що провадиться іншими, ніж платник рентної плати, суб`єктами господарювання на умовах господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною.
Базою оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість обсягів видобутих у податковому (звітному) періоді корисних копалин (мінеральної сировини), яка окремо обчислюється для кожного виду корисної копалини (мінеральної сировини) для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства) (п.252.6. ст. 252. ПКУ).
Відповідно до п.п. 252.7.1. п.п. 252.7.2 п.252.7, п. 252.8 ст. 252 ПКУ, вартість відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді обчислюється платником для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства) за більшою з таких її величин:
за фактичними цінами реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини);
за розрахунковою вартістю відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства – видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), крім вуглеводневої сировини.
Згідно п. 257.2 ст. 257 ПКУ, платники рентної плати самостійно обчислюють суму податкових зобов`язань з рентної плати.
За п. 257.1 ст. 257 ПКУ, базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу, а для рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобування нафти, конденсату, природного газу, у тому числі газу, розчиненого у нафті (нафтового (попутного) газу), етану, пропану, бутану, рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України та рентної плати за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами аміаку територією України, дорівнює календарному місяцю.
Згідно п. 257.3. ст. 257 ПКУ, платник рентної плати до закінчення визначеного розділом II цього Кодексу граничного строку подання податкових декларацій за податковий (звітний) період, визначений цією статтею, подає до відповідного контролюючого органу за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, податкову декларацію, яка містить в тому числі додаток з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за місцезнаходженням ділянки надр, з якої видобуті корисні копалини, у разі розміщення такої ділянки надр у межах території України (п.п. 257.3.1 ст. 257 ПКУ).
Відповідно до п. 54.1. статті 54 ПКУ крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
Щодо інкримінованого періоду за 4 квартал 2019 рік – 4 квартал 2020 року
Як встановлено судом, 10.02.2020 ОСОБА_3 за допомогою свого електронного підпису подала до Головного управління ДПС у Полтавській області податкову декларацію з рентної плати із самостійно визначеною останньою суми податкового зобов`язання за 4 квартал 2019 року .
12.05.2020 ОСОБА_3 за допомогою свого електронного підпису подала до Головного управління ДПС у Полтавській області податкову декларацію з рентної плати із самостійно визначеною останньою суми податкового зобов`язання за 1 квартал 2020 року.
10.08.2020 ОСОБА_3 за допомогою свого електронного підпису подала до Головного управління ДПС у Полтавській області податкову декларацію з рентної плати із самостійно визначеною останньою суми податкового зобов`язання за 2 квартал 2020 року.
06.11.2020 ОСОБА_3 за допомогою свого електронного підпису подала до Головного управління ДПС у Полтавській області податкову декларацію з рентної плати із самостійно визначеною останньою суми податкового зобов`язання за 3 квартал 2020 року.
07.02.2021 ОСОБА_3 за допомогою свого електронного підпису подала до Головного управління ДПС у Полтавській області податкову декларацію з рентної плати із самостійно визначеною останньою суми податкового зобов`язання за 4 квартал 2020 року.
В період з 30.07.2021 по 27.08.2021 ГУ ДПС в Полтавській області було проведено планова виїзна перевірка ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2018 по 31.12.2020 відповідно до затвердженого плану документальної перевірки. 
Відповідно до наданого стороною обвинувачення акту документальної планової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи № 7108/16-31-07-01-10/0542829 від 16.09.2021 було встановлено порушення ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» податкового законодавства в частині заниження податку на прибуток за 4 квартал 2020 в розмірі 302 776 грн. та податку на додану вартість за грудень 2020 в розмірі 89 635 грн. (т.2 а.с.164-218).
Відповідно до п.3.1.10 зазначеного вище акту визначено що проведеною перевіркою відображеного показника за 2018-2020р.р. в сумі 2 586 520,61 грн. заниження або завищення задекларованих ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» показників рентної плати не встановлено(т.2 а.с.213).
При цьому зазначено що в ході перевірки посадовими особами підприємства надавалися усі документи для перевірки правильності визначення плати за використання рентної плати. 
Суд звертає увагу, що його завданням є не оцінка правомірності складення акту і нарахування сум податкового зобов`язання, так як цей спір. в разі наявності останнього, має бути вирішено в порядку адміністративного судочинства. Завдання суду у кримінальному провадженні є перевірка доведеності того, що обвинувачена ОСОБА_3 в період інкримінованого їй період часу діяла з прямим умислом, який був направлений на умисне ухилення від сплати податків.
Допитані в судовому засіданні свідки сторони обвинувачення ОСОБА_26 підтвердили зроблені останніми висновки -------, тим самим, на думку суду, фактично підтвердили узгодженість податкового зобов`язання самостійно обрахованого обвинуваченою за 4 квартал 2019 та 2021 рік. 
Щодо інкримінованого періоду за 1 квартал 2021 рік – 4 квартал 2021 року
Як встановлено судом, 11.05.2021 ОСОБА_3 за допомогою свого електронного підпису подала до Головного управління ДПС у Полтавській області податкову декларацію з рентної плати із самостійно визначеною останньою суми податкового зобов`язання за 1 квартал 2021 року.
04.08.2021 ОСОБА_3 за допомогою свого електронного підпису подала до Головного управління ДПС у Полтавській області податкову декларацію з рентної плати із самостійно визначеною останньою суми податкового зобов`язання за 2 квартал 2021 року.
08.11.2021 ОСОБА_3 за допомогою свого електронного підпису подала до Головного управління ДПС у Полтавській області податкову декларацію з рентної плати із самостійно визначеною останньою суми податкового зобов`язання за 3 квартал 2021 року 
09.02.2022 ОСОБА_3 за допомогою свого електронного підпису подала до Головного управління ДПС у Полтавській області податкову декларацію з рентної плати із самостійно визначеною останньою суми податкового зобов`язання за 4 квартал 2021 року.
Як вбачається з матеріалів справи за вказаний вище період часу, відсутні відомості щодо проведення податкових перевірок у ПрАТ «Кременчуцький річковий порт», акти перевірок та податкові повідомлення-рішення щодо наявності боргу товариства по рентній платі за користування надрами для видобування корисних копалин суду не надано.
Аналізуючи наведені вище норми податкового законодавства якими регламентовано визначення суми податкових зобов`язань платника податків, порядок їх сплати та узгодженість останніх (п.54.1ст.54, п.257.2ст.257 Податкового Кодексу України), суд приходить до висновку про узгодженість самостійно нарахованих обвинуваченою відповідно до вимог статті 257 ПК України розміру податкового зобов`язання за інкримінований ОСОБА_3 період з 4 кварталу 2019 року по 4 квартал 2021 року, із врахуванням того факту що за період 2019-2021р.р. правильність суми податкового зобов`язання за рентною платою була підтверджена актом податкової перевірки № 7108/16-31-07-01-10/0542829 від 16.09.2021 яким порушень щодо сплати та нарахування рентної плати не виявлено, тоді як за 2021 рік подані обвинуваченою податкові декларації взагалі не було поставлено під сумнів податковим органом і останнім не було нараховано додаткове податкове зобов`язання. 
Таким чином, оскільки для притягнення до кримінальної відповідальності особи за ст. 212 КК України необхідно встановити, крім іншого, форму вини яка може виражатись виключно у формі умислу та такий елемент об`єктивної сторони злочину, як наслідок, який полягає у ненадходженні до бюджету коштів і відсутність хоча б одного елементу складу цього злочину виключає кримінальну відповідальність за ст. 212 КК України, то з огляду на викладені вище висновки, суд вважає що в даному випадку відсутній такий елемент складу злочину як наслідок у виді ненадходження коштів до бюджету.
Зроблений судом висновок ґрунтується на позиції чинного Пленуму ВСУ висловленої останнім у Постанові № 15 від 08.10.2004 «Про деякі питання застосування законодавства про відповідальність за ухилення від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів» та судової практики Верховного Суду (постанова ККС ВС від 18.01.2022у справі №711/1481/2020, постанова ККС ВС від 20.11.2024 у справі № 201/9734/21), позиція якого з приводу саме цього питання залишається незмінною протягом тривалого часу.
Стосовно допустимості доказів.
В основу обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 212 КК України, органом досудового розслідування було покладено висновки аналітичних досліджень (продуктів) від 16.02.2023 та висновки експертів за результатами проведених судово-економічної експертизи № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 та комісійної судово економічної експертизи № 4816 від 11.07.2024.
Суд, проаналізувавши зазначені вище висновки аналітичного продукту, констатує що аналітичний продукт від 16.02.2023 було складено старшим аналітиком відділу аналітичного супроводження в фіскальній сфері управління тактичного аналізу Департаменту аналізу інформації та управління ризиками Бюро економічної безпеки України ОСОБА_18 і аналітичний продукт від 07.06.2024 було складено аналітиком відділу тактичного аналізу Управління аналізу інформації та управління ризиками Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_25 на запит детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Полтавській області від 30.05.2024, як спеціалістами у кримінальному провадженні.
Відповідно до п. 25 ч. 1 ст. 3 КПК України спеціаліст є учасником кримінального провадження, процесуальний статус якого, як учасника кримінального провадження, визначений положеннями статей 71, 72 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 71 КПК України спеціалістом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками і може надавати консультації, пояснення, довідки та висновки під час досудового розслідування і судового розгляду з питань, що потребують відповідних спеціальних знань і навичок.
За вимогами ч. 2 ст. 71 КПК України спеціаліст може бути залучений для надання безпосередньої технічної допомоги (фотографування, складання схем, планів, креслень, відбір зразків для проведення експертизи тощо) сторонами кримінального провадження під час досудового розслідування і судом під час судового розгляду, а також для надання висновків у випадках, передбачених п. 7 ч. 4 ст. 71 КПК України.
Пунктом 7 частини 4 статті 71 КПК України визначено що спеціалист має право надавати висновки з питань, що належать до сфери його знань, під час досудового розслідування кримінальних проступків, у тому числі у випадках, передбачених частиною третьою статті 214 цього Кодексу.
Відповідно до вимог статті 298-І КПК України процесуальними джерелами доказів у кримінальному провадженні про кримінальні проступки, крім визначених статтею 84 цього Кодексу, наряду з іншим є висновок спеціаліста, який не може бути використано у кримінальному провадженні щодо злочину, окрім як на підставі ухвали слідчого судді, яка постановляється за клопотанням прокурора.
Згідно з ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів. Тобто обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, можуть бути встановлені на підставі доказів, отриманих із цих джерел, зокрема висновків експерта.
Із системного аналізу норм ст. 84 КПК України, ст. 298-1 КПК України (процесуальні джерела доказів у кримінальних провадження про кримінальні проступки) КПК України випливає, що висновок спеціаліста у розумінні абз. 2 ч. 1 ст. 298-1 КПК України не є доказом у кримінальному провадженні щодо злочинів, до категорії яких відноситься кримінальне правопорушення за частиною 2 статті 212 КК України, а отже, не може підтверджувати чи спростовувати передбачені ч. 1 ст. 91 КПК України обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні щодо злочинів.
Наведене вище узгоджується з послідовною практикою Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (наприклад, із постановами від 27 вересня 2018 року у справі № 533/93/16-к, провадження № 51-4186км18; від 28 липня 2021 року у справі № 754/7890/19, провадження № 51-2468км21; від 24 листопада 2021 року у справі № 711/93/17, провадження № 51-3425км21; від 29 травня 2023 року у справі № 583/877/21, провадження № 51-603км23, постанова від 24.06.2025 у справі № 172/1310/23, провадження № 51-1920км25).
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що аналітичні дослідження спеціалістів (аналітичні продукти) від 16.02.2023 та 07.06.2024 не можуть бути процесуальним джерелом доказів у кримінальному провадженні щодо злочинів, до категорії яких і відноситься кримінальне правопорушення за частиною 2 статті 212 КК України і як наслідок визнає їх недопустимим доказом.
Проаналізувавши зміст висновків експертів за результатами проведених судово-економічної експертизи № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 та комісійної судово економічної експертизи № 4816 від 11.07.2024, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Статтею 101 КПК України визначено що висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.  Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.
За висновком судово-економічної експертизи № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 вбачається що службовими особами ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» занижено податкові зобов`язання з рентної плати шляхом відображення в розрахунках заниженого значення фактичної ціни реалізації одиниці товарної продукції гірничого підприємства, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у вигляді несплати рентної плати за період з 01.10.2019 по 31.12.2021 у розмірі 7 378 707,31 грн.; висновок аналітичного продукту від 16.02.2023 в частині можливого заниження податкового зобов`язання з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» в сумі 6 749 793,87 не підтверджуються (т. 5 а.с. 7-197).
Відповідно до висновку комісійної судово економічної експертизи № 4816 від 11.07.2024 вбачається що розрахунок можливого заниження ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» задекларованої суми рентної плати у розмірі 7 378 707,31 грн., визначений в аналітичному продукті БЕБ від 07.06.2024 підтверджується наданими на дослідження документами.
Проаналізувавши зміст зазначених висновків експертів, суд звертає увагу що останніми не встановлено а ні самого факту порушення податкового законодавства, а ні визначено точного розміру шкоди, оскільки фактично предметом дослідження останніх були висновки аналітичних продуктів від 16.02.2023 та 07.06.2024, які містять інформацію лише щодо ймовірного заниження ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» податкових зобов`язань з рентної плати і які було визнано судом недопустимим доказом.
Допитаний судом за клопотанням сторони обвинувачення експерт ОСОБА_14 підтвердив зроблений у складі комісії висновок комісійної судово економічної експертизи № 4816 від 11.07.2024, при цьому звернувши увагу що предметом дослідження було не встановлення самого факту порушення податкового законодавства із визначенням завданої шкоди, а виключно перевірка висновків аналітичного продукту від 07.06.2024 в межах наданих стороною обвинувачення вихідних даних.
Зроблений експертами висновок щодо «можливого заниження ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» задекларованої суми рентної плати у розмірі 7 378 707,31 грн., визначений в аналітичному продукті БЕБ від 07.06.2024», на думку суду, фактично є припущенням і не може бути розцінений судом як належний доказ на підтвердження розміру завданих державі збитків і як наслідок вірної кваліфікації дій особи що обвинувачується в ухиленні від сплати податків, оскільки від вірно встановленого розміру збитків, залежить кваліфікація дій обвинуваченого та визначеної законодавством межі з якої наступає не адміністративна, а кримінальна відповідальність особи, що є суттєвим.
Відповідно до вимог частини 5 статті 101 КПК України висновок експерта не може ґрунтуватися на доказах, які визнані судом недопустимими.
З огляду на зазначену вище норму Закону суд констатує недопустимість наданих стороною обвинувачення доказів у вигляді висновків експертів за результатами проведених судово-економічної експертизи № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 та комісійної судово економічної експертизи № 4816 від 11.07.2024, оскільки предметом дослідження останніх були висновки аналітичного продукту від 16.02.2023 та 07.06.2024 визнані судом недопустимими доказами у кримінальному провадженні.
Крім того, на думку суду, висновок спеціаліста за результатами аналітичного дослідження від 16.02.2023 та 07.06.2024 та висновки експертів за результатами проведених судово-економічної експертизи № СЕ-19/121-23/6604-ЕК від 23.11.2023 і комісійної судово економічної експертизи № 4816 від 11.07.2024, не можуть замінювати встановленого Податковим кодексом України порядку нарахування та сплати податків, перевірки правильності їх сплати і підтверджувати визначення грошового зобов`язання, адже не можуть підтвердити наявність податкової заборгованості, яка визначається відповідно до норм податкового законодавства, у зв`язку з чим не є належним доказами відповідно до вимог статті 85 КПК України.
Аналогічна позиція щодо визнання неналежності доказу у справах щодо умисного ухилення від сплати податків, міститься у постанові Верховного Суду від 20.11.2024 у справі № 201/2024; провадження № 51-3883км24. 
Сторона захисту, на підтвердження невинуватості обвинуваченої у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, посилається на надані суду експертизи проведенні за клопотанням обвинуваченої на предмет відповідності визначених та задекларованих податкових зобов`язань з рентної плати ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за 2019-2020 р.р., вимогам Податкового кодексу України.
Так, відповідно до висновку експерта № 2164 від 11.05.2023 вбачається що визначені та задекларовані ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» податкові зобов`язання з рентної плати за 2021 рік відповідають наданим на дослідження обліковим документам бухгалтерського обліку та вимогам Податкового кодексу України (а.с.121-192 т.9)
За висновком комісійної судової економічної експертизи №3334/24808 від 13.12.2023 встановлено що визначені та задекларовані ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» показники у Додатку 1 «Розрахунок з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин» до податкових декларацій з рентної плати за 4 квартал 2019 та 1-4 квартал 2020 року відповідають вимогам Податкового кодексу України; в акті перевірки Державної податкової служби у Полтавській області дотримання податкового, валютного та іншого законодавства № 7108/16-31-07-01-10/05428292 від 16.09.2021 за період з 01.01.2018 по 31.12.2020 не встановлено заниження об`єкта оподаткування рентної плати за користування надрами за видобування корисних копалин (а.с.197-267 т.9) 
Визначені кримінально-процесуальним законодавством підстави для визнання зазначених вище висновків експерта недопустимими або неналежними доказами відсутні, а тому суд приймає їх до уваги як доказ на підтвердження версії сторони захисту.  
За таких обставин, на думку суду, сторона обвинувачення не спростувала версію сторони захисту, що ОСОБА_3 діяла добросовісно в податкових правовідносинах і не вчиняла жодних дій, спрямованих на навмисне введення в оману податкових органів щодо своїх зобов`язань зі сплати податку, отже не можна вважати, що сторона обвинувачення довела поза розумним сумнівом умисел обвинуваченої на ухилення від сплати податків.
Клопотання сторони обвинувачення щодо визнання недопустимим доказом акту перевірки Державної податкової служби у Полтавській області дотримання податкового, валютного та іншого законодавства № 7108/16-31-07-01-10/05428292 від 16.09.2021, суд вважає таким що не підлягає до задоволення з наступних підстав: по-перше: в даному випадку зазначене клопотання прокурора суперечить його первісним діям, оскільки саме ініціатором клопотання про визнання доказу недопустимим, останній і було надано суду як доказ на підтвердження пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення і по-друге: зареєстроване кримінальне провадження відносно інспекторів податкової шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР, у визначеному Законом порядку не доводить неправомірність зробленого останніми висновку щодо відсутності порушень у вигляді заниження об`єкта оподаткування рентної плати, а є лише версією сторони обвинувачення, яка до речі, тривалий період саму не знаходить свого логічного завершення.  
Оцінюючи всі докази за даною кримінальною справою в їх сукупності, суд враховує, що практика Європейського суду з прав людини вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (п.53 рішення ЄС від 20.09.2012 року у справі «Федорченко та Лозенко проти України»). Також має враховуватися якість доказів, включаючи те, чи не ставлять обставини, за яких вони були отримані, під сумнів їхню надійність та точність (п.86 рішення ЄС від 11.07.2013 року у справі «Вєренцов проти України»).
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» від 23.02.2006 р. передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р. та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права».
З урахуванням викладеного, оцінивши докази по справі за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, керуючись ст. 62 Конституції України, ч.2,4 статті 17 КПК України, згідно якої всі сумніви щодо доведеності вини підсудного тлумачаться на його користь, суд приходить до переконливого висновку, що в судовому засіданні не доведено поза розумним сумнівом факт вчинення обвинуваченою ОСОБА_3 кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 212 КК України так як не встановлено умислу останньої на ухилення від сплати податків та не доведено самого наслідку злочину у вигляді фактичного ненадходження до бюджету коштів, а тому обвинувачена підлягає визнанню невинуватою та виправданню на підставі п. 1 ч. 1 ст. 373 КПК України в зв`язку з недоведеністю того, що вчинено відповідне кримінальне правопорушення.
Питання про долю речових доказів та скасування арешту з майна підлягає вирішенню відповідно до вимог статей 100, 174 КПК України. 
Враховуючи, що обвинувачену визнано невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого статтею 212 КК України, суд вважає за необхідне на підставі ч. 2 ст. 129 КПК України відмовити в задоволенні цивільного позову прокурора в інтересах держави в особі ГУ ДПС у Полтавській області до обвинуваченої про стягнення збитків завданих злочином.
Відповідно до вимог статті 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Частиною 11 статті 182 КПК України передбачено що застава, яка не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.
Оскільки обвинувачену ОСОБА_3 було виправдано за пред`явленим обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 212 КК України то суд вважає за необхідне обрану останній міру запобіжного заходу у вигляді застави припинити, заставу повернути.
На підставі викладеного, керуючись статтями 368,370-371,373-374, КПК України,
УХВАЛИВ:
ОСОБА_3 визнати невинуватою у пред`явленому обвинуваченні за частиною 2 статті 212 КК України та виправдати.
В задоволенні позовних вимог прокурора в інтересах держави в особі ГУ ДПС у Полтавській області до ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» про стягнення збитків завданих кримінальним правопорушенням – відмовити.
Речові докази – жорсткий диск, блокноти з чорновими записами та документи фінансово-господарської діяльності, вилучені під час проведення обшуку 19.04.2023 офісних приміщень ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за адресою: Полтавська область місто Кременчук вулиця Флотська,2 - повернути власнику юридичній особі ПрАТ «Кременчуцький річковий порт».
Накладений ухвалою слідчого судді Киівського районного суду міста Полтави ОСОБА_27 від 12.09.2024 арешт на автомобіль МERCEDES-BENZ S 350 D, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 ; автомобіль ТОУОТА САМRУ, реєстраційний номер НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 ; автомобіль МERCEDES-BENZ GLE 53, реєстраційний номер НОМЕР_5 , VIN НОМЕР_6 – скасувати.
Накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Полтави ОСОБА_22 від 05.01.2024 арешт на грошові кошти в розмірі 7 378 707 грн. (сім мільйонів триста сімдесят вісім тисяч сімсот сім гривень) що знаходяться на банківських рахунках ПрАТ «Кременчуцький річковий порт», код 05428292 відкритих у АТ "ОТП БАНК", МФО 300528 (№ НОМЕР_7 (долар США); № НОМЕР_7 (українська гривня): № НОМЕР_8 (українська гривня), АТ "Полтава-банк», МФО 331489 (№ НОМЕР_9 (українська гривня), № НОМЕР_10 (українська гривня), № НОМЕР_11 (українська гривня), АТ "ПРАВЕКС БАНК", МФО 380838 (№ НОМЕР_12 (українська гривня), № НОМЕР_13 (українська гривня), АТ КБ "ПриватБанк", МФО 305299 (№ НОМЕР_14 (долар США), № НОМЕР_15 (долар США), № НОМЕР_16 (українська гривня), № НОМЕР_17 (євро), № НОМЕР_18 (українська гривня), № НОМЕР_19 (українська гривня), АТ "ПРОКРЕДИТ БАНК", МФО 320984 (№ НОМЕР_19 (українська гривня), № НОМЕР_20 (українська гривня), № НОМЕР_20 (українська гривня) – скасувати.
Накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Полтави ОСОБА_22 від 24.04.2023 арешт на жорсткий диск, блокноти з чорновими записами та документи фінансово-господарської діяльності, вилучені під час проведення обшуку 19.04.2023 офісних приміщень ПрАТ «Кременчуцький річковий порт» за адресою: Полтавська область місто Кременчук вулиця Флотська,2 – скасувати.
Застосований до ОСОБА_3 ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Полтави від 13.08.2024 року запобіжний захід у вигляді застави припинити, заставу повернути.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана сторонами кримінального провадження до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти діб з дня проголошення вироку суду.
Вирок підлягає негайному врученню обвинуваченому і прокурору.

Суддя: ОСОБА_28