Справа № 405/1967/24
Провадження №3/405/556/24

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2024 року Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі: головуючого судді Іванової Л.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Головного управління ДПС у Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працює директором приватного малого підприємства науково – виробнича фірма «КІТ», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , 
за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - 

встановив:

в провадження Ленінського районного суду м. Кіровограда з Головного управління ДПС у Кіровоградській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 474/12/11-28-07-02 від 20 березня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, зі змісту якого вбачається, що при проведенні документальної позапланової перевірки ПМП НВФ «КІТ» встановлено, що посадовою особою ОСОБА_1 порушено порядок ведення бухгалтерського та податкового обліку в частині внесення недостовірних даних в декларації з ПДВ за липень 2019 року, вересень 2019 року, листопад 2019 року, грудень 2019 року, січень 2020 року, лютий 2020 року, квітень 2020 року, червень 2020 року та декларацій з податку на прибуток за 2019 рік та 2020 рік, які підписані посадовою особою - директором ПМП НВФ «КІТ» ОСОБА_1 через невиконання ним службових обов`язків, в результаті чого занижено податкове зобов`язання з ПДВ до сплати за липень 2019 рік на суму 188 060 грн., за вересень 2019 року на суму 299 800 грн., листопад 2019 року на суму 489 613 грн., за грудень 2019 року на суму 272 748 грн., за лютий 2020 року на суму 560 860 грн., квітень 2020 року на суму 149 447 грн., червень 2020 року на суму 485 113 грн. та занижено податок на прибуток за 2019 рік на суму 1 350 239 грн. та 2020 рік на суму 1 291 054 грн. 
Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлений судом належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, при цьому, подав клопотання, яке зареєстроване судом 24 квітня 2024 року за вх. № 10780, за яким просив проводити розгляд справи без його участі, та, крім того, просив провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, зазначивши на обґрунтування клопотання, що висновки Акту № 2286/11-28-05-06/13748444 від 20.03.2024 року ГУ ДПС у Кіровоградській області не містять документальних підтверджень стосовно фінансово – господарських взаємовідносин ПМП НВФ «КІТ» по взаєморозрахункам з контрагентами, які мали місце у відповідному періоді, що свідчить про те, що висновки не ґрунтуються на документах первинного бухгалтерського обліку, що є порушенням п.6 Наказу №984. Висновки Акту ґрунтуються виключно на не підкріплених посиланням на жодні досліджені під час перевірки документи, а також на підставі автоматизованих інформаційних баз даних органів державної податкової служби України. Натомість, первинні документи щодо його взаємовідносин з контрагентами не досліджені, а інші докази, що достовірно підтверджують наявність факту порушення, не зазначені та до акту перевірки не долучені. Крім того, у акті перевірки ПМП НВФ «КІТ» не викладено чіткий зміст порушення, допущеного платником податків, який перевіряється, не досліджено, які саме угоди, та з якими саме контрагентами, є нікчемними, не зазначено дати укладення цих угод та їх номери. Крім того, податковим органом не встановлено ні предмету, ні умов виконання угод, ні порядку розрахунків за цими угодами, тощо. Більш того, податковим органом не досліджувався факт реального виконання угод з контрагентами за період, що перевірявся. Крім того, вказав, що 02 квітня 2024 року ПМП НВФ «КІТ» подало заперечення на даний Акт перевірки. Враховуючи те, що ПМП НВФ «КІТ» проводиться процедура адміністративного оскарження податкових повідомлень – рішень, який на теперішній час не завершений, тобто Акт перевірки Головного управління ДПС у Кіровоградській області №2286/11-28-05-06/13748444 від 20 березня 2024 року є неузгодженим у встановленому законом порядку і в даному випадку склад адміністративного правопорушення відсутній. 

Враховуючи подані особою, яка притягується до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 заперечення на протокол про адміністративне правопорушення, дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях  ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, виходячи з наступного.
Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).
Згідно зі ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднуються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.
Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
При цьому, обов`язок щодо збирання доказів щодо інкримінованого особі адміністративного правопорушення, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення (ч.2 ст. 251 КУпАП).
Таким чином, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані суду особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення докази, які свідчать про наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак проступку для притягнення особи до відповідальності: об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони.
Так, диспозиція ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Так, об`єктом правопорушення є суспільні відносини в сфері оподаткування. Платниками податків і зборів (обов`язкових платежів) є юридичні і фізичні особи, на яких згідно з законами України покладено обов`язок сплачувати податки і збори (обов`язкові платежі). Об`єктами оподаткування є доходи (прибуток), додана вартість продукції (робіт, послуг), вартість продукції (робіт, послуг), зокрема, митна, або її натуральні показники, спеціальне використання природних ресурсів, майно юридичних і фізичних осіб та інші об`єкти, визначені законами України про оподаткування.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає у: а) відсутності податкового обліку; б) порушенні керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України. Перше правопорушення вчинюється у формі бездіяльності і полягає у нездійсненні передбачених законодавством України заходів щодо ведення податкового обліку. Друге правопорушення вчинюється у формі активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку або у формі бездіяльності шляхом неподання аудиторських висновків. Відповідно до вимог ст. 9 Закону України «Про систему оподаткування», платники податків і зборів (обов`язкових платежів) зобов`язані: 1) вести бухгалтерський облік, складати звітність про фінансово-господарську діяльність і забезпечувати її зберігання у терміни, встановлені законами; 2) подавати до державних податкових органів та інших державних органів відповідно до законів декларації, бухгалтерську звітність та інші документи і відомості, пов`язані з обчисленням і сплатою податків і зборів (обов`язкових платежів); 3) сплачувати належні суми податків і зборів (обов`язкових платежів) у встановлені законами терміни; 4) допускати посадових осіб державних податкових органів до обстеження приміщень, що використовуються для одержання доходів чи пов`язані з утриманням об`єктів оподаткування, а також для перевірок з питань обчислення і сплати податків і зборів (обов`язкових платежів). Правила ведення податкового обліку визначені у ст. 11 Закону України «Про оподаткування прибутку підприємств», а також регламентуються наказами та інструкціями Державної податкової адміністрації України.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Суб`єктами правопорушення можуть бути керівники та інші посадови особи підприємств, установ, організацій (заступники керівників з фінансово-економічних питань, головні бухгалтери тощо).

Судом встановлено, що результати перевірки та відповідні рішення податкового органу, які стали підставою для складання вищезазначеного протоколу про адміністративне правопорушення оскаржені ПМП НВФ «КІТ», директором якого є ОСОБА_2 –Х. А. 
Відповідно до п.56.22 ст.56 Податкового кодексу України якщо платник податків оскаржує рішення податкового органу в адміністративному порядку до контролюючих органів та/або суду, обвинувачення особи в ухиленні від сплати податку не може ґрунтуватися на такому рішенні контролюючого органу до закінчення процедури адміністративного оскарження або до остаточного вирішення справи судом. 
Положення, викладені у ст. 56 Податкового кодексу України, свідчать про поширення презумпції невинуватості платника податків на час оскарження рішення податкового органу.
Таким чином, висновки, покладені в основу Акта перевірки за результатами документальної позапланової перевірки ПМП НВФ «КІТ» № 2286/11-28-07-02/13748444 від 20 березня 2024 року станом на дату подання даного клопотання є такими, що не можуть свідчити про недотримання ПМП НВФ «КІТ» вимог податкового законодавства України.
Отже, встановлення факту порушення ОСОБА_1 , як директором ПМП НВФ «КІТ» закріпленого законом порядку ведення податкового обліку є передчасним та таким, що ґрунтується на неузгодженому податковому зобов`язані.

Крім того, суд звертає увагу на те, що в протоколі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 конкретно не викладені обставини вчинення ним адміністративного правопорушення, зокрема, не вказано суть конкретних дій або бездіяльності, які призвели до порушень встановленого законом порядку ведення податкового обліку, що ставляться йому в провину та підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП. Виявлені при перевірці підприємства порушення не можуть автоматично ставитись в провину керівнику підприємства без зазначення конкретних дій, які призвели до цього.
З огляду на встановлені вище обставини протокол про адміністративне правопорушення не містить викладення об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП із викладом фактичних даних, на основі яких у визначеному законом порядку суд може встановити наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення, його винуватість у вчиненні інкримінованого правопорушення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 року у справі № 463/1352/16-а зазначив, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що в матеріалах адміністративної справи відсутні докази, з точки зору їх допустимості, достовірності та достатності, які б підтверджували порушення ОСОБА_1 порядку ведення податкового обліку, що утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки протокол про адміністративне правопорушення № 474/12/11-28-07-02 від 20 березня 2024 року складено на підставі акту перевірки № 2286/11-28-07-02/13748444 від 20 березня 2024 року, який, в свою чергу, на даний час оскаржується в контролюючому органі ГУ ДПС України в Кіровоградській області і згідно вимог ст. 56 Податкового кодексу України обвинувачення особи у вчиненні правопорушення не може ґрунтуватися виключно на підставі оскаржуваного акту до закінчення процедури оскарження. 
Таким чином, суд дійшов висновку, що станом на 20.03.2024 року (дата складення протоколу про адміністративне правопорушення № 474/12/11-28-07-02) подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, - відсутні.
Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. 9, ст. 163-1, ч. 1 ст. 247 КУпАП, суд, - 

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення № 474/12/11-28-07-02 від 20 березня 2024 року), - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови без змін, чи зміні постанови.

Суддя Ленінського 
районного суду 
м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова