КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 червня 2026 року м.Київ №320/60756/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Шевченко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління освіти виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області до Північного офісу Держаудитслужби, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Контек Україна», про визнання протиправним та скасування висновку,
в с т а н о в и в:
Управління освіти виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області (далі – позивач та/або Управління освіти) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби (далі – відповідач); третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Контек Україна» (далі – ТОВ «Контек Україна»), в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-06-26-003672-a.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про порушення порядку призначення моніторингу процедури закупівлі, адже підстави для здійснення моніторингу закупівлі, зазначені в наказі від 06.11.2024 № 299 «Про початок моніторингу процедур закупівель», не відповідають вимогам пункту 3 частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі». Також позивач наголошує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-06-26-003672-a не містить інформації про неефективне, незаконне й нецільове використання бюджетних коштів, тому вимога відповідача щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за договором є неспівмірною. Крім цього, позивач наполягає на відсутності порушення третьою особою вимог підпункту 5.3.3 пункту 5.3 частини 5 розділу ІІІ тендерної документації. Стверджує, що відсутність у документі «Договірна ціна» посилання на конкретний нормативний документ не може вважатися невідповідністю технічним, якісним чи кількісним характеристикам предмета закупівлі, оскільки вся цінова пропозиція переможця була виконана (розрахована) з дотриманням вимог чинного законодавства. Також наголошено, що тендерна пропозиція третьої особи повною мірою відповідає умовам технічної специфікації, у тому числі щодо визначеної середньомісячної тривалості робочого часу на 2024 рік. Резюмуючи, позивач стверджує про хибність висновків відповідача стосовно порушення ним вимог пункту 43 та пункту 44 Особливостей і просить адміністративний позов задовольнити в повному обсязі. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.01.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено здійснювати розгляд справи одноособово суддею Шевченко А.В. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідач щодо задоволення адміністративного позову заперечив подавши відзиві на позовну заяву. У відзиві на позовну заяву відповідач наполягає, що спірний висновок про результат моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-06-26-003672-a прийнятий ним у порядку, у спосіб та в межах наданих йому повноважень. Відповідач стверджує про порушення позивачем вимог пунктів 43, 44 Особливостей та наполягає на відсутності правових підстав для задоволення адміністративного позову. 
Позивачем подано відповідь на відзив на позовну заяву, в якій останній наголошує на тому, що відповідач ігнорує положення пункту 3 частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та не надає роздруківки статей, де зазначено відомості про наявність ознак (порушень) законодавства у сфері закупівель. Разом з цим зауважує, що відповідач не врахував положення пункту 10 розділу ІІІ Інструкції з підготовки тендерної пропозиції та наполягає на дотриманні третьою особою вимог підпункту 5.3.3 пункту 5.3 частини 5 розділу ІІІ Тендерної документації. Крім цього позивач повторно звертає увагу суду на те, що тендерною документацією не встановлено вимоги, що форма документа учасника «Договірна ціна» повинна відповідати виключно формі наведеній у Настанові, яка, своєю чергою, не містить вимоги про обов`язкове зазначення у документі «Договірна ціна» посилання на конкретний нормативний документ, на основі якого вона розрахована. При цьому наголошує на помилковості тверджень відповідача, що договірна ціна надана ТОВ «Контек Україна» у складі тендерної пропозиції складена / визначена не відповідно до чинних показників, на момент складання кошторисної документації. 
21.02.2025 відповідачем сформовано та подано через підсистему «Електронний суд» додаткові пояснення по суті спору. 
Третя особа відношення до позову не висловила, заяв та клопотань до суду не надходило, причини неподання пояснень по суті спору суду невідомі. 
Розглянувши подані документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року № 23, відповідачем прийнято наказ від 06.11.2024 № 299 «Про початок моніторингу процедур закупівель» (далі – Наказ № 299). 
Відповідно до Наказу № 299 наказано розпочати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, що додається серед якого процедура закупівлі № UA-2024-06-26-003672-a «Реконструкція Фастівського академічного ліцею №9 Фастівської міської ради Київської області за адресою: вул. Шевченка,51, м. Фастів, Київської області, 43498196 UAH, 45453000-7, ДК021, 1, робота», замовник: Управління освіти виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області. 
Підставою для видачі Наказу № 299 є повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. 
За результатами моніторингу процедури закупівлі відповідачем складено та затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-06-26-003672-a від 02.12.2024 (далі – оскаржуване та/або спірне рішення, Висновок). 
Відповідно до пунктів 2, 3 Висновку за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції «Контек Україна», установлено порушення пунктів 43 та 44 Особливостей № 1178. 
За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, відображенні закупівлі у річному плані, оприлюдненні інформації щодо закупівлі, відповідності тендерної документації вимогам Закону № 922-VIII з урахуванням Особливостей № 1178, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено. 
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. 
Управління освіти виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області категорично не погоджується з Висновком, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на що звернулося до суду з цим адміністративним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
Згідно з статтею 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі – Закон № 2939-ХІІ) головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно зі статтею 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Приписи підпункту 3 пункту 3 Положення №43 серед основних завдань Держаудитслужби визначають здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.
При цьому, за нормами абзацу п`ятого підпункту 3 пункту 4 Положення №43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель.
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 
№922-VIII (далі – Закон №922-VIII), частиною першою якої передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Вичерпний перелік підстав моніторингу закупівлі, порядок прийняття рішення про початок його здійснення, а також строки його проведення визначені у частинах другій-четвертій статті 8 Закону № 922-VIII.
Так, частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII регламентовано, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Отже, наведене правове регулювання вказує, що перелік підстав моніторингу закупівлі є вичерпними. При цьому, однією з підстав для моніторингу процедури закупівлі є повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. 
Суд наголошує на тому, що положення Закону № 922-VIII не вимагають, у разі початку здійснення моніторингу процедури закупівлі на підставі пункту 3 частини 2 статті 8 Закону № 922-VIII, долучення до наказу про його початок роздруківки статей, публікацій, де зазначено відомості про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. 
За таких обставин, суд вважає безпідставними доводи позивача в наведеній частині. 
Інших доводів стосовно порушення порядку призначення та проведення процедури моніторингу публічної закупівлі позивачем у позовній заяві не зазначено. 
Відтак, суд переходить до дослідження наявності / відсутності порушень, які зафіксовані у спірному рішенні. 
Згідно з частиною першою статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Положеннями пунктів 1, 2 та 3 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII встановлено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості: інструкція з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону. 
Відповідно до частини третьої статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.
Так, у Висновку, серед іншого, зазначено: 
«…
Відповідно до підпункту 5.3.3. пункту 5.3 частини 5 пункту 5 Розділ ІІІ до ТД, щодо кваліфікаційної вимоги документального підтвердження виконання аналогічних договорів, в частині - скан-копії листів-відгуків від контрагентів, зазначених в довідці про виконання аналогічних договорів, адресованих замовнику даної закупівлі, із зазначенням інформації про належне виконання договору, з додаванням підтверджуючих документів про прийняття в експлуатацію закінчених об`єктів будівництва. 
Однак, у складі тендерної пропозиції ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА» не надано підтверджуючи документи про прийняття в експлуатацію закінчених об`єктів будівництва згідно наданих «аналогічних договорів», чим порушено вимоги підпункту 5.3.3. пункту 5.3 частини 5 пункту 5 Розділ ІІІ ТД.
Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями частини п`ятої статті 8 Закону № 922-VIII Північний офіс Держаудитслужби із відповідним запитом звернувся через електронну систему закупівель до Замовника з метою отримання пояснень з підтвердними документами щодо відповідності тендерної пропозиції учасника вимогам підпункту 5.3.3. пункту 5.3 частини 5 пункту 5 Розділ ІІІ ТД. 
Так, Замовником за запит органу державного фінансового контролю надані наступні пояснення: «…Оскільки інформація щодо прийняття в експлуатацію закінчених об`єктів будівництва є загальнодоступною та міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, тому Замовником в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва перевірено чи прийнятий в експлуатацію закінчений об`єкт будівництва: «реконструкція виробничої будівлі АПК літ. «А» під Галузевий державний архів МВС України з адресою: м. Київ, вул. Волинська, 26».…). 
Тим самим, Замовник підтвердив відсутність у складі тендерної пропозиції ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА» підтверджуючих документів щодо прийняття в експлуатацію закінчених об`єктів будівництва, згідно наданих «аналогічних договорів», чим порушено вимоги підпункту 5.3.3. пункту 5.3 частини 5 пункту 5 Розділ ІІІ до ТД, які були установлені Замовником у тендерній документації.
…». 
Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації (далі – ТД) тендерна пропозиція подається відповідно до порядку, визначеного статтею 26 Закону, крім положень частин першої, четвертої, шостої та сьомої статті 26 Закону. Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у пункті 47 Особливостей і в тендерній документації; а також завантаження необхідних документів, що вимагаються згідно з умовами цієї тендерної документації.
Згідно з підпунктом 4 пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» ТД, тендерна пропозиція повинна складатися з документів, вказаних в п. 5 розділу ІІІ тендерної документації (крім документів передбачених підпунктами 5.6.1 -- 5.6.4. пункту 5 розділу ІІІ тендерної документації, які надаватимуться учасником-переможцем).
Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» ТД у складі тендерної пропозиції подаються інші документи (з урахуванням абзацу першого частини третьої статті 22 Закону) ТД: 
- копії основних ліцензій, кваліфікаційних сертифікатів (якщо передбачене виконання видів робіт, пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, відповідальні виконавці яких проходять професійну атестацію) та/або дозволів на виконання робіт, виданих уповноваженим державним органом необхідних для виконання робіт, вказаних в технічному завданні, якщо отримання ліцензій та/або дозвільних документів на виконання таких робіт передбачено законодавством. Дозвільні документи, кваліфікаційні сертифікати та/або ліцензії повинні бути чинними (надається у випадку, якщо вказані роботи виконуються безпосередньо учасником).
Замовник не вимагає обов`язкового включення документів/витягів/свідоцтв до складу тендерної пропозиції Учасника у разі, якщо така інформація є публічною, оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Однак враховуючи, що згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 12.03.2022 р. № 263, яка застосовується до припинення чи скасування воєнного стану, інформаційні, інформаційно-комунікаційні та електронні комунікаційні системи, публічні електронні реєстри можуть як зупиняти, обмежувати свою роботу, так і відкриватись, поновлюватись у період воєнного стану, то у разі зупинки та/або обмеження доступу до відповідних відкритих єдиних державних реєстрів у період з дати оприлюднення оголошення про проведення закупівлі і до кінцевого терміну подання тендерних пропозицій учасниками, неподання Учасником відповідного (відповідних) документів/витягів/свідоцтв у складі тендерної пропозиції Учасника вважатиметься невідповідністю в інформації та/або документах тендерної пропозиції Учасника. У такому разі, Учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Згідно з підпунктом 5.3.3. пункту 5.3 частини 5 пункту 5 Розділ ІІІ «Кваліфікаційні критерії до учасників відповідно до статті 16 Закону та Учасник в складі тендерної пропозиції повинен надати документи щодо підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям та відсутності підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, в тому числі: підстави, встановлені статтею 17 Закону (пунктом 5.1. Наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної 47 Особливостей – під час їх застосування)» ТД учасник у складі тендерної пропозиції має надати, зокрема, 
Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів за предметом закупівлі договорів: скан-копії листів-відгуків від контрагентів, зазначених в довідці про виконання аналогічних договорів, адресованих замовнику даної закупівлі, із зазначенням інформації про належне виконання договору, з додаванням підтверджуючих документів про прийняття в експлуатацію закінчених об`єктів будівництва.
Позивач наполягає, що третьою особою у складі тендерної пропозиції подано Довідку № 16 від 12.07.2024, скан-копії листів-відгуків від контрагентів, зазначених у довідці, скан-копії договорів та актів виконаних робіт. 
Разом з цим, відповідач, формуючи висновки про недотримання третьою особою вимог підпункту 5.3.3. пункту 5.3 пункту 5 Розділу ІІІ ТД зауважив про ненадання нею підтверджуючих документів щодо прийняття в експлуатацію закінчених об`єктів будівництва згідно наданими «аналогічними договорами». 
Суд критично ставиться до наведених доводів відповідача та наголошує, що ним не враховано положення підпункту 10 пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» ТД у складі тендерної пропозиції подаються інші документи ТД, відповідно до якого замовник не вимагає обов`язкового включення документів/витягів/свідоцтв до складу тендерної пропозиції Учасника у разі, якщо така інформація є публічною, оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Отже, суд погоджується з доводами позивача, що оскільки інформація щодо прийняття в експлуатацію закінчених об`єктів будівництва є загальнодоступною та міститься у відкритих єдиних державних реєстрах,здійснена ним перевірка в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва питання прийняття в експлуатацію закінченого об`єкта будівництва «реконструкція виробничої будівлі АПК літ. «А» під Галузевий державний архів МВС України за адресою: м. Київ, вул. Волинська, 26 у взаємозв`язку з положеннями підпункту 10 пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» ТД у складі тендерної пропозиції подаються інші документи ТД вказує на дотримання третьою особою вимог підпункту 5.3.3. пункту 5.3 пункту 5 Розділ ІІІ ТД. 
Відтак, висновки відповідача в цій частині є помилковими. 
Також у спірному рішенні зазначено про таке: 
«…
ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА» у складі тендерної пропозиції надано договірну ціну - «ДОГОВІРНА ЦІНА на будівництво Реконструкція Фастівського академічного ліцею №9 Фастівської міської ради Київської області за адресою: вул. Шевченка,51 м. Фастів, Київської області, що здійснюється в 2024 році» (файл: «102_ДЦ_ДЦ.pdf»). 
Поруч з тим, відповідно до пункту 5.2. Кошторисних норм України Настанови 
№ 281, установлено, що форму договірної ціни наведено у додатку 30 цієї Настанови, у разі визначення вартості за укрупненими показниками вартості робіт використовується форма договірної ціни, що наведена в додатку 31 цієї Настанови. 
Так, відповідно до Форми договірної ціни, затвердженої Настановою, передбачено графу необхідну до заповнення, а саме: «Визначена згідно з……».
Натомість, у Договірній ціні наданій ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА» у складі тендерної пропозиції відсутня зазначена вище інформація, чим не дотримано вимоги Настанови № 281 та пункту 6 Розділу ІІІ до ТД. 
…». 
Стосовно зазначених порушень, суд зауважує про таке. 
Згідно з пунктом 6 розділу ІІІ ТД учасники процедури закупівлі повинні надати в складі тендерної пропозиції документальне підтвердження відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником у Додатку 3 до цієї тендерної документації. Інформація про відповідність запропонованої пропозиції технічним вимогам, встановленим замовником у Додатку 3 до цієї тендерної документації, повинна бути підтверджена наступними документами, поданими і підписаними у складі тендерної пропозиції: - договірною ціною; - зведеним кошторисним розрахунком; - пояснювальною запискою; - локальними кошторисами (мають бути складені відповідно до технічного завдання з урахуванням технологічного процесу); - підсумковою відомістю ресурсів; - проектом календарного графіку виконання робіт. 
Договірна ціна складається відповідно до розділу V «Визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни)» кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 року № 281 (зі змінами та доповненнями). Інформація про відповідність запропонованої учасником пропозиції технічним вимогам, встановленим замовником у Додатку 3 до цієї тендерної документації, має бути розрахована у програмному комплексі АВК, або у програмному комплексі, який взаємодіє з ним в частині передачі кошторисної документації та розрахунків.
Відповідно до пункту 5.2 Настанови № 281 договірна ціна є кошторисом вартості підрядних робіт, який узгоджений замовником, і використовується при проведенні взаєморозрахунків. Форму договірної ціни наведено у додатку 30 цієї Настанови, у разі визначення вартості за укрупненими показниками вартості робіт використовується форма договірної ціни, що наведена в додатку 31 цієї Настанови.
Додатком 30 до Настанови № 281 (пункт 5.2) визначено «ФОРМА договірної ціни», яка містить такі складові, зокрема: 
ДОГОВІРНА ЦІНА
На будівництво ___________________________________________________________________
(найменування об`єкта будівництва, черги, пускового комплексу, будівлі, споруди, лінійного об`єкта інженерно-транспортної інфраструктури) що здійснюється в 20___ році 
Вид договірної ціни ______________________ 
Визначена згідно з
Досліджуючи матеріали справи, судом встановлено, що дійсно надана третьою особою у складі тендерної пропозиції «Договірна ціна» не містить в собі посилання на складову її частину, а саме: «Визначена згідно з». 
Ці обставини не заперечуються позивачем у позовній заяві. 
Разом з цим суд вважає, що такі недоліки «Договірної ціни» не можуть самостійно спричиняти правові підстави для відхилення тендерної пропозиції, з огляду на таке. 
Як вже було зауважено вище, у ТД встановлено вимоги, що договірна ціна складається відповідно до розділу V «Визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни)» кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021№ 281 (зі змінами та доповненнями). Інформація про відповідність запропонованої учасником пропозиції технічним вимогам, встановленим замовником у Додатку 3 до цієї тендерної документації, має бути розрахована у програмному комплексі АВК або у програмному комплексі, який взаємодіє з ним у частині передачі кошторисної документації та розрахунків.
Отже, умовами тендерної документації чітко регламентовано, на підставі яких настанов має бути визначена (обрахована) договірна ціна учасником процедури.
На переконання суду, за відсутності належних та достатніх доказів на підтвердження здійснення учасником публічної закупівлі розрахунку договірної ціни всупереч вимогам Настанови № 281, стверджувати про невідповідність розрахованої договірної ціни вимогам Настанови № 281 та пункту 6 Розділу ІІІ до ТД не вбачається за можливе. 
Суд наголошує, що Висновком у спірній частині не встановлено здійснення третьою особою розрахунку договірної ціни всупереч вимогам Настанови № 281. 
За таких обставин формальна відсутність у договірній ціні посилання на «Визначена згідно з», за фактичних обставин цієї справи, не вказує на недотримання третьою особою вимог Настанови № 281 та пункту 6 Розділу ІІІ до ТД.
Враховуючи наведене, висновки відповідача у цій частині є помилковими. 
Також у Висновку зазначено:
«… 
Натомість, у кошторисній документації, наданій ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА» у складі тендерної пропозиції, зокрема, договірній ціні у розділі 6 «Відомість ресурсів» (файл: « 102_ДЦ_ДЦ.pdf»), яка сформована з урахуванням показника середньомісячної норми тривалості робочого часу - 173,33 люд. год. 
Середньомісячної тривалості робочого часу на 2024 рік з урахуванням продовження військового стану до 11 серпня 2024 року, тобто чинні на момент подання тендерної пропозиції, прийнято - 172,33 годин.
Враховуючи вищезазначене, договірна ціна (файл: « 102_ДЦ_ДЦ.pdf») надана ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА» у складі тендерної пропозиції складена/визначена не у відповідності до чинних показників, на момент складання кошторисної документації, що безпосередньо впливає на підсумкові вартісні показники договірної ціни в розрізі нарахування витрат на заробітну плату та тривалість будівельних робіт. 
Враховуючи наведене, тендерна пропозиція Переможця не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
…». 
Стосовно зазначених висновків, суд враховує, що згідно з пунктом 1.1 розділу І Настанови № 281, остання визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі – будівництво
Згідно з пунктом 5.1 розділу V Настанови № 281 ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією. 
У разі складання ціни пропозиції учасника процедури закупівель з використанням укрупнених показників вартості робіт пункти 5.3 – 5.30 та 5.33 цієї Настанови не застосовуються. Для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію. 
За рішенням замовника відомість обсягів робіт може бути складена за міжнародною системою вимірювання, визначеною Замовником. 
Для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) окремих видів капітальних ремонтів (див. пункт 3.10 цієї Настанови) замовник надає дефектний акт, форму якого наведено у додатку 29 цієї Настанови. 
Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів. 
У ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні) окремим розділом враховуються також кошти на покриття витрат, пов`язаних з придбанням та доставкою на об`єкт будівництва устаткування, меблів та інвентарю, забезпечення яким покладається на учасника процедури закупівлі (підрядника).
Відповідно до пунктів 5.13, 5.14 розділу V Настанови № 281 загальновиробничі витрати в складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) обчислюються виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням положень Методичних рекомендацій з формування собівартості будівельно-монтажних робіт, затверджених наказом Мінрегіону від 31.12.2010 № 573, і переліку загальновиробничих витрат, наведених в додатку 10 цієї Настанови. 
При визначенні загальновиробничих витрат, у складі ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) учасники процедури закупівлі (підрядні організації) визначають розрахунково-аналітичним методом кошти на: 1) заробітну плату працівників, зазначених у пункті 1.1 додатку 10 цієї Настанови, з урахуванням структурного складу організації та рівня заробітної плати, що планується отримувати на об`єкті замовлення; 42 2) покриття решти статей загальновиробничих витрат, виходячи з витрат попереднього звітного періоду за цими статтями, з урахуванням потужності організації та обсягу робіт, що пропонуються до виконання. До ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) також включаються відрахування за встановленими законодавством нормами на єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від заробітної плати робітників, зайнятих на будівельних роботах і на керуванні та обслуговуванні будівельних машин та механізмів, і працівників, кошти на заробітну плату яких враховуються в загальновиробничих витратах.
Особливості проходження державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, особливості трудових відносин працівників усіх підприємств, установ, організацій в Україні незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності в Україні, а також осіб, які працюють за трудовим договором, укладеним з фізичними особами (далі - працівники), у період дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначає Закон України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 № 2136-IX (далі – Закон № 2136-IX у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). 
Статтею 6 Закону № 2136-IX врегульовано особливості встановлення та обліку часу роботи та часу відпочинку. 
Так, нормальна тривалість робочого часу у період дії воєнного стану може бути збільшена до 60 годин на тиждень для працівників, зайнятих на об`єктах критичної інфраструктури (в оборонній сфері, сфері забезпечення життєдіяльності населення тощо).
Для працівників, зайнятих на об`єктах критичної інфраструктури (в оборонній сфері, сфері забезпечення життєдіяльності населення тощо), яким відповідно до законодавства встановлюється скорочена тривалість робочого часу, тривалість робочого часу у період дії воєнного стану не може перевищувати 40 годин на тиждень.
П`ятиденний або шестиденний робочий тиждень встановлюється роботодавцем.
Час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) визначається роботодавцем
Тривалість щотижневого безперервного відпочинку може бути скорочена до 24 годин.
У період дії воєнного стану не застосовуються норми статті 53, частини першої статті 65, частин третьої - п`ятої статті 67, статей 71, 73, 78-1 Кодексу законів про працю України та частини другої статті 5 Закону України "Про відпустки".
У разі встановлення нормальної тривалості робочого часу відповідно до частин першої та другої цієї статті понад норму, встановлену відповідно до законодавства, оплата праці здійснюється у розмірі, збільшеному пропорційно до збільшення норми праці.
Судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що у складі тендерної пропозиції учасником ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА» подано договірну ціну, що містить розділ 6 «Відомість ресурсів» (файл: « 102_ДЦ_ДЦ.pdf»), яка сформована з урахуванням показника середньомісячної норми тривалості робочого часу - 173,33 люд. год.
Разом з цим у Висновку відповідач зазначає, що середньомісячна тривалість робочого часу на 2024 рік з урахуванням продовження військового стану до 11 серпня 2024 року, визначена на рівні 172,33 години. 
З урахуванням наведеного відповідач формує висновки про те, що договірна ціна подана ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА» у складі тендерної пропозиції складена/визначена не у відповідності до чинних показників, на момент складання кошторисної документації, що безпосередньо впливає на підсумкові вартісні показники договірної ціни в розрізі нарахування витрат на заробітну плату та тривалість будівельних робіт. 
Суд не погоджується з такими доводами відповідача, оскільки визначена ним середньомісячна тривалість робочого часу на 2024 рік не затверджена жодним 
нормативно-правовим актом. 
У той же час відповідно до наказу ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА» № 6-к від 04.01.2024 «Щодо середньомісячної тривалості робочого часу» встановлено середньомісячну норму тривалості робочого часу на 2024 рік для працівників ТОВ «КОНТЕК УКРАЇНА», яким встановлено п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями – 133,33 години на місяць. 
Отже, на переконання суду, відповідач не врахував всіх поданих третьою особою документів у складі тендерної пропозиції. 
Більше того, у спірному рішенні відповідачем не обрахував та не визначив розбіжностей у договірній ціні, що додатково дає суду підстави дійти до висновку про дослідження ним тендерної пропозиції третьої особи не в повному обсязі. 
Відповідно до пункту 43 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі – Особливості) якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей. 
Детально дослідивши матеріали справи, суд доходить до висновку про відсутність належних та достатніх доказів на підтвердження порушення Управлінням освіти положень пунктів 43, 44 Особливостей та як наслідок, безпідставність доводів відповідача, що покладені в основу Висновку. 
Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідач належними та допустимими доказами не довів правомірність прийнятого ним рішення. 
З урахуванням системного аналізу правових норм, наведених вище, досліджених судом доказів, суд дійшов висновку, що висновок про результат моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-06-26-003672-a від 02.12.2024 не відповідає критеріям, які встановлені частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Тому позовні вимоги підлягають задоволенню повністю. 
Інші доводи та заперечення сторін не спростовують вище викладеного судом. 
Відповідно до частини першої статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивач сплатив судовий збір у розмірі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 199 від 12.12.2024. 
Оскільки адміністративний позов підлягає задоволенню повністю, сума судового збору, сплаченого позивачем підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача. 
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:

позов Управління освіти виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області задовольнити повністю. 
Визнати протиправним та скасувати висновок про результат моніторингу процедури закупівлі № UA -2024-06-26-003672-a від 02.12.2024, складений Північним офісом Держаудитслужби. 
Стягнути на користь Управління освіти виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області (08500, Київська область пл. Соборна, буд. 1, код ЄДРПОУ: 02143844) сплачений ним судовий збір у розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) гривень за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 18, код ЄДРПОУ: 40479560) 

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Шевченко А.В.