Справа № 713/1200/26 
Провадження №2/713/802/26 
РІШЕННЯ 
іменем України

09.06.2026 м. Вижниця
Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючого судді Пилип`юка І.В., з участю секретарки судових засідань Паучек Є.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вижниця в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,
УСТАНОВИВ:
Представник АТ «Акцент-Банк» звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.
У позові вказував, що 09.04.2025 ОСОБА_1 уклав з АТ «А-Банк» кредитний договір №ABH0CT155101744193174293, щодо надання йому кредиту в розмірі 5 000,00 грн, строком на 36 місяців (тобто до 08.04.2028) зі сплатою процентів у розмірі 85,00% щорічно.
Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно до умов кредитного договору.
Станом на 11.05.2026 заборгованість відповідача за даним кредитним договором складала суму в розмірі 10 144,44 грн, яка складається з: 5 000,00 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 4 452,05 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 692,39 грн - загальний залишок заборгованості за пенею.
Просив стягнути з відповідача на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором №ABH0CT155101744193174293 від 09.04.2025 у розмірі 10 144,44 грн, станом на 11.05.2026, яка складається з наступного: 5 000,00 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 4 452,05 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 692,39 грн - загальний залишок заборгованості за пенею; судові витрати у розмірі сплаченого судового збору в сумі 2 662,40 грн.
У судове засідання представник позивача не з`явився, належно повідомлений про місце, день та годину слухання справи. У позовній заяві та доданому до позову клопотанні зазначив, що банк не заперечує проти розгляду справи за відсутності їх представника та проти винесення заочного рішення судом.
У судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явився, належно повідомлений про дату, час і місце розгляду справи по суті. До початку судового засідання надав заяву, просив справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги визнає, у встановлений судом строк відзив на позов не подав.
Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, дійшов висновку, що позов АТ «Акцент-Банк» підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
На підтвердження позовних вимог представником позивача надано такі докази:
розрахунок заборгованості за договором №ABH0CT155101744193174293 від 09.04.2025, згідно якого станом на 11.05.2026 заборгованість ОСОБА_1 становила 10 144,44 грн, з яких: 5 000,00 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 4 452,05 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 692,39 грн - загальний залишок заборгованості за пенею;

копію заяви про надання послуги «Швидка готівка» №ABH0CT155101744193174293 від 09.04.2025, згідно якої ОСОБА_1 просив надати кредит на споживчі потреби на умовах: тип кредиту - кредит строковий; мета отримання кредиту - придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг; сума кредиту – 5 000,00 грн; строк кредиту - 36 місяців з 09.04.2025-08.04.2028; процентна ставка (фіксована) - 85% на рік; платіжна картка, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту – НОМЕР_1 ; загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить (загальна вартість кредиту) 14 099,97 грн; погашення заборгованості за кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок № НОМЕР_2 ; у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15% відсотків суми простроченого платежу. Заява підписана електронним підписом одноразовим ідентифікатором 02c9e48ecc5ae2a91d6521c54e9a65ae546106f5 70cdadf10affa605c07204f987;
копію меморіального ордеру №TR.45510627.44256.65455 від 09.04.2025, згідно якого ПАТ «Акцент-Банк» перерахувало ОСОБА_1 на рахунок НОМЕР_3 кошти в сумі 5 000,00 грн, призначення платежу – видача кредиту згідно договору №ABH0CT155101744193174293 від 09.04.2025;
виписку по картці №20.00.0002380485 від 11.05.2026, згідно якої – 09.04.2025 на карту № НОМЕР_4 рахунок НОМЕР_3 відбулося зарахування коштів в сумі 5 000,00 грн;
копію паспорта громадянина України ОСОБА_1 № НОМЕР_5 від 01.08.2019;
копію анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в АТ «А -БАНК» від 07.04.2025, згідно якої ОСОБА_1 цифровим власноручним (на екрані телефону) підписом погодився з тим, що ця заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг складають між ним та банком договір про надання банківських послуг, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення;
копію заяви ОСОБА_1 про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою / рахунком від 07.04.20258, підписаної цифровим власноручним (на екрані телефону) підписом, у якій останній просив відкрити йому поточний рахунок та встановити кредитний ліміт.
Невиконання відповідачем своїх зобов`язань стало підставою для пред`явлення АТ «Акцент-Банк» даного позову.
Вирішуючи позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором суд застосовує такі норми права.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до ч.1 ст.202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Частиною 3 ст.203 ЦК України визначено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.
Відповідно до ч.1 ст.205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
За нормами ч.1 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.
Частиною 1 ст.626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ч.1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У статті 638 ЦК України зазначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до вимог ч.1 ст.1055 ЦК України кредитний договір укладається в письмовій формі, а відповідно ч.2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний стороною (сторонами).
Згідно з ч.2 ст.1055 ЦК України кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.
У відповідності з положеннями ст.ст.509, 526, 629, 1054 ЦК України особа, яка уклала кредитний договір та отримала кошти повинна виконувати його належним чином та повернути кошти у відповідності з умовами кредитного договору.
У статті 530 ЦК України передбачено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
У відповідності до ч.1 ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Частиною 1 ст.1050 ЦК України передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
За змістом ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Відповідно до ст.536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти. Розмір процентів може встановлюватися договором.
Згідно ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.

Статтею 1056-1 ЦК України передбачено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною, тип процентної ставки визначається кредитним договором.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.10.2018 року по справі №202/4494/16-ц, провадження №14-318цс18 викладено висновок про те, що право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом, а також обумовлену в договорі неустойку припиняється після спливу визначеного цим договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з ч.2 ст.1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені ч.2 ст.625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.
Частиною 3 ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У п.3 ч.2 ст.129 Конституції України закріплено основні засади судочинства, однією з яких є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
З наданих позивачем та безпосередньо досліджених у судовому засіданні належних, достатніх та допустимих доказів судом установлено, що:
09.04.2025 між АТ «Акцент-Банк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір №ABH0CT155101744193174293, який підписаний електронним підписом одноразовим ідентифікатором 02c9e48ecc5ae2a91d6521c54e9a65ae546106f5 70cdadf10affa605c07204f987, за умовами якого відповідач отримав кредит на споживчі потреби у розмірі 5 000,00 грн та зобов`язався повернути кредит у строк 36 місяців з 09.04.2025-08.04.2028 та сплатити проценти у розмірі 85% на рік;
ОСОБА_1 своїх зобов`язань за кредитним договором не виконав, внаслідок чого станом на 11.05.2026 утворилася заборгованість у розмірі 10 144,44 грн, з яких: 5 000,00 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 4 452,05 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 692,39 грн - загальний залишок заборгованості за пенею.
Аналіз досліджених доказів та встановлених на їх підставі обставин в сукупності з наведеними вище вимогами закону та правовою позицією Великої Палати Верховного Суду дає підстави для обґрунтованого висновку, що оскільки ОСОБА_1 своїх зобов`язань за кредитним договором у встановлений ним строки не виконав, то з нього підлягає стягненню на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість, яка складається з тіла кредиту та відсотків, нарахованих виключно в межах строку кредитування, визначеного цим договором.
Таким чином, загальний розмір заборгованості за кредитним договором, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 9 452,05 грн, з яких: 5 000,00 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 4 452,05 грн - загальний залишок заборгованості за процентами.
Щодо вимог про стягнення неустойки (пені) суд зазначає таке.
Відповідно до ст.549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Пунктом 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».
Позивачем нараховано пеню у розмірі 692,39 грн, що суперечить наведеним положенням пункту 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України.
Таким чином позовні вимоги в частині стягнення з ОСОБА_1 пені в розмірі 692,39 грн є необґрунтованими з вищевказаних підстав і задоволенню не підлягають.
З урахуванням наведених вище вимог закону, досліджених доказів та встановлених на їх підставі обставин, Суд дійшов висновку, що позовні вимоги АТ «Акцент-Банк», про стягнення заборгованості за кредитним договором обґрунтовані, але підлягають частковому задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат по сплаті судового збору суд враховує, що згідно платіжного доручення №6005315583761 від 11.05.2026, позивачем при зверненні з даним позовом до суду через систему «Електронний суд» сплачено судовий збір у розмірі 2 662,40 грн.
Оскільки позов задоволено частково, то відповідно до положень ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 480,82 грн, тобто пропорційно до задоволених позовних вимог (93,18% від заявленого позову).
На підставі ст.ст.2, 15, 526, 530, 536, 610-612, 625, 1050, 1054 ЦК України, керуючись ст.ст.4, 12, 13, 76-81, 128, 141, 247 ч.2, 258-259, 263-265, 268, 272, 273, 279, 280-284, 354 ЦПК України, Суд,
УХВАЛИВ:
Позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором №ABH0CT155101744193174293 від 09.04.2025, яка станом на 11.05.2026 становить 9 452,05 грн (дев`ять тисяч чотириста п`ятдесят дві гривні 05 коп), з яких: 
5 000,00 грн (п`ять тисяч гривень 00 коп) - заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту);
4 452,05 грн (чотири тисячі чотириста п`ятдесят дві гривні 05 коп) - заборгованість за процентами, 
а також:
2 480,82 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят гривень 82 коп) – судові витрати по сплаті судового збору.
У задоволенні решти позовних вимог Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 , - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Позивач – Акціонерне товариство «Акцент-Банк», юридична адреса: м. Дніпро, вул. Батумська, 11, код ЄДРПОУ: 14360080.
Відповідач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_6 .

Суддя Іван ПИЛИП`ЮК