Справа № 496/4884/25
Провадження № 2/496/353/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 березня 2026 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі: 
головуючого - судді Горяєва І.М.,
за участю секретаря – Сурженко В.С., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Біляївської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої незаконним виловом риби, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу в розмірі 49759 грн., а також судовий збір у розмірі 3028,00 грн.
Свої вимоги мотивує тим, що постановою Біляївського районного суду Одеської області від 30.01.2025 у справі № 496/297/25 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн. з конфіскацією на користь держави незаконно добутих водних живих ресурсів. Відповідно до оцінки заподіяної шкоди рибним запасам, внаслідок порушення природоохоронного законодавства, згідно з розрахунком, розробленим відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 1042 від 29.09.2023 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», ОСОБА_1 заподіяв державі шкоду у розмірі 49 759,00 грн., завдані ОСОБА_1 збитки добровільно не відшкодовано, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовом.
Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 25 серпня 2025 року було відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, з викликом сторін. Окрім того, відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву.
Представник позивача до судового засідання не з`явилася, але надала до суду заяву про розгляд справи без участі представника позивача, в якому позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини не явки суд не повідомив, також в установлений ч. 7 ст. 178 ЦПК України строки не подав до суду відзив на позовну заяву, будучи повідомленим належним чином про наявність ухвали про відкриття провадження та необхідністю подання відзиву, згідно заяви ОСОБА_1 від 10.09.2025 року про відкладення судового засідання, а тому суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України.
Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд дійшов наступного висновку.
Як встановлено в судовому засіданні, правовідносини між сторонами по справі виникли з приводу відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями особи.
Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», положеннями Цивільного кодексу України щодо порядку відшкодування завданої шкоди.
Як вбачається, з протоколу серії ОД №000489 про адміністративне правопорушення від 12.12.2024 року, що 12.12.2024 року о 16:00 год. ОСОБА_1 було виявлено за адресою: Одеська область, Одеський район, р. Дністер, р-н п. Ілліча м. Біляївка, під час здійснення незаконного лову риби з берега, колючим знаряддям лову на муху «тройник» з`єднаний між собою потрійними гачками безблешним способом багріння. ОСОБА_1 виловив рибу лящ (мал.) 28 шт. вагою 18,5 кг, судак (мал.) 1 шт. вагою 0,5 кг. Незаконними діями ОСОБА_1 грубо порушив правила любительського рибальства, розділ III, пункт 1 пп.-2 п.2 пп-4, розділ IV п-1 пп4 пп-8 розділ IV п-2 пп-1 розділ IV п-5 пп-2 додаток 2 до правил любительського рибальства (пункт 2 розділу II)», згідно Постанови КМУ № 1042 від 29.09.2023 року відповідно до такс зі змінами причинив шкоди водним біоресурсам, та наніс збитків на загальну суму 49,759,00 грн. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», відповідальність за яке передбачено ст. 63 Закону України «Про тваринний світ».  (а.с. 15-16).
Постановою Біляївського районного суду Одеської області від 30.01.2025 у справі № 496/297/25 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн з конфіскацією на користь держави незаконно добутих водних живих ресурсів (а.с. 24-26). Зазначена постанова в апеляційному порядку не оскаржена та набрала законної сили.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № 000489 від 12.12.2024, описом вилучених знарядь лову, транспортних засобів, водних біоресурсів та іншого майна від 12.12.2024, актом №000489 приймання-передачі швидкопсувного майна вилученого за фактами порушень рибоохоронного законодавства від 12.12.2024, довідкою-розрахунком заподіяної шкоди від 07.01.2025.
Згідно з ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до оцінки заподіяної шкоди рибним запасам, внаслідок порушення природоохоронного законодавства, згідно з розрахунком, розробленим відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 1042 від 29.09.2023 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», ОСОБА_1 заподіяв державі шкоду у розмірі 49 759,00 грн.
Згідно довідки Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) від 07.01.2025 року встановлений розмір відшкодування шкоди, заподіяної ОСОБА_1 у розмірі 49759,00 грн. (а.с. 19). 
На підставі п.4 ч.2 ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.
Частинами 2, 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. 
Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Статтею 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Відповідно до ст.1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
На підставі п.1, 2 ч.1 ст.34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу, використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.
Порушення Правил любительського і спортивного рибальства в водоймах України тягне за собою такі негативні наслідки, як зникнення цінних видів риб в рибогосподарських водоймах та порушує право власності Українського народу на природні ресурси. Таким чином, охорона рибних запасів України від незаконного заняття рибним промислом є безпосередніми інтересами держави.
Відповідно до ч.1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Також, відповідно до п.14 ч.1 ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Згідно до ч. 1 ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.
Вимогами п.1 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 року №895, закріплено, що Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.
Положенням про Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 року №229, Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.
З метою вжиття заходів досудового врегулювання спору позивачем було направлено пропозицію відповідачу щодо добровільного відшкодування спричиненої майнової шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (а.с. 20-22). 
Частиною 3 статті 4 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.
Відповідно до ч.1 ст.56 Цивільного процесуального кодексу України, у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.
Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або повідомляє обставини (факти), які обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) листовими, речовими та електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
На підставі ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення, мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Враховуючи наведені обставини, суд прийшов до переконання, що позовні вимоги позивача обгрунтовані, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, тому підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 1166 ЦК України, ст.ст. 9, 10, 12, 13, 141, 259, 263-265, 282-284, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 68, 69, ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», суд –

У Х В А Л И В :

Позовну заяву керівника Біляївської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) – задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь держави суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу в розмірі 49759 грн. шляхом перерахування вказаної суми на розрахунковий рахунок UA978999980333149331000015578 Біляївської міської ради Одеського району Одеської області, отримувач – ГУК в Одеській області, м.Біляївка, код доходів – 24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) – 37607526, банк отримувача – Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету – 24062100 (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності). 
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь Одеської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 3028 грн. за реквізитами: розрахунковий рахунок НОМЕР_2 , ЄДРПОУ 03528552.
Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя І.М. Горяєв

З урахуванням розрахунку ДСА України щодо необхідної кількості суддів для здійснення ефективного правосуддя, яка суттєво перевищує кількість суддів визначену рішенням ВРП від 24 серпня 2023 р. 852/0/15/ - 23, чисельність суддів Біляївського районного суду, з урахуванням рівня навантаження, має складати 47 осіб (штатна кількість – 11 суддів, але фактична кількість суддів в Біляївському районному суду Одеської області, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ на теперішній час – 6 суддів (без урахування суддів, які на лікарняному, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці), що створює надмірне навантаження, тому з врахуванням поточного навантаження, яке обумовило збільшення строку складання повного тексту рішення суду, яке було складено 05.05.2026 року.