УХВАЛА
25 червня 2026 року
м. Київ

справа № 372/373/25
провадження № 61-8316ск26

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Обухівського районного суду Київської області від 04 лютого 2026 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 квітня 2026 року у справі за позовом Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області 
в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» про витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ:
В січні 2025 року керівник Обухівської окружної прокуратури Київської області звернувся до суду, в інтересах Київської обласної державної адміністрації, 
з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
в якому просив витребувати на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації землі лісогосподарського призначення із незаконного володіння: ОСОБА_1 - земельну ділянку площею 0, 12 га з кадастровим номером 3223185100:07:006:0065; ОСОБА_2 - земельну ділянку 
площею 0, 12 га з кадастровим номером 3223185100:07:006:0092; 
ОСОБА_3 - земельну ділянку площею 0, 1201 га з кадастровим номером 3223185100:07:006:0104.
Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 04 лютого 
2026 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду 
від 30 квітня 2026 року, у задоволенні позову Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації відмовлено. 
19 червня 2026 року засобами поштового зв`язку заступник керівника Київської обласної прокуратури Таможня О. подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Обухівського районного суду Київської області 
від 04 лютого 2026 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 30 квітня 2026 року (повний текст складено 18 травня 2026 року), в якій, посилаючись на порушення норм матеріального права та недотримання норм процесуального права, просила скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову. 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розміру. 
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3 028, 00 грн.
Пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.
Відповідно до висновку, сформульованого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.
У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 905/105/20 викладено висновок, що судовий збір за подання позовної заяви з вимогами про витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях визначається з урахуванням вартості спірного майна.
Отже, розмір судового збору за подання позовної заяви про витребування майна визначається з урахуванням вартості спірного майна. Ціна позову визначається на день подання позову і саме з такої ціни позову визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання юридичною особою касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
При цьому, суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.
Предметом позову у справі № 372/373/25 є витребування трьох земельних ділянок: площею 0, 12 га з кадастровим номером 3223185100:07:006:0065; площею 0, 12 га з кадастровим номером 3223185100:07:006:0092; площею 0, 1201 га з кадастровим номером 3223185100:07:006:0104. 
Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову, оскільки неможливо встановити вартість спірних земельних ділянок. Однак, за подану заявником касаційну скаргу судовий збір має бути сплачено, як за вимоги майнового характеру виходячи із вартості спірного майна. 
З урахуванням статей 4, 6 Закону України «Про судовий збір» та положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», судовий збір має бути розраховано за формулою: (1,5 % вартості спірного майна х 200%).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України 
«Про судовий збір». 
Згідно акту Верховного Суду від 22 червня 2026 року № 410, складеного про те, що під час розкриття конверта (пакета) отриманого поштою (ШКІ - 01133 0459 2370) виявлено відсутність документа, зазначеного у додатках до касаційної скарги у справі № 372/373/25, а саме докази сплати судового збору. 
З огляду на зазначене, заявник має обґрунтувати розмір сплаченого судового збору виходячи із ціни позову обчисленої згідно частини першої 
статті 176 ЦПК України та роз`яснень, викладених в цій ухвалі, а у разі, якщо розмір сплаченого судового збору не відповідає вказаним вимогам закону, доплатити судовий збір та надати суду документ, що підтверджує доплату судового збору у визначеному законом розмірі і порядку.
Водночас, Верховний Суд звертає увагу заявника, що за змістом частини другої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: 
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Отже у разі, якщо у справі ціна позову (вартість спірних земельних ділянок) не перевищує 832 000, 00 грн (250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2026 року) касаційне провадження може бути відкрито лише за наявності випадків передбачених частиною другою статті 389 ЦПК України.
Крім того, відповідно до частини третьої статті 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення в цивільній, адміністративній, господарській справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня: Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, першим заступникам та заступникам керівників обласних прокуратур, керівнику, заступникам керівника, керівникам підрозділів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Касаційна скарга підписана заступником керівника Київської обласної прокуратури Оленою Таможня.
До касаційної скарги не додано доказів на підтвердження того, що Олена Таможня обіймає посаду заступника керівника Київської обласної прокуратури.
Прокурори мають службове посвідчення. Положення про службове посвідчення та його зразок затверджуються Генеральним прокурором (стаття 21 Закону України «Про прокуратуру»).
Згідно із Положенням про службове посвідчення прокурора, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 24 квітня 2020 року № 200, службове посвідчення прокурора є офіційним документом, який засвідчує належність посадової особи до системи органів прокуратури України, підтверджує її посаду, а також повноваження, визначені законодавством.
Інформація про те, що О. Таможня є заступником керівника Київської обласної прокуратури міститься на сайті Київської обласної прокуратури. Проте на підтвердження повноважень на підписання касаційної скарги заступник керівника Київської обласної прокуратури повинна надати суду касаційної інстанції копію відповідного службового посвідчення, оскільки згідно 
з вимогами законодавства саме вказаний документ підтверджує її повноваження.
Таким чином, недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання заявником копії службового посвідчення заступника керівника Київської обласної прокуратури, що підтверджує її посадове становище.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог 
статті 392 ЦПК України.
Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Обухівського районного суду Київської області від 04 лютого 2026 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 квітня 2026 року у справі № 372/373/25 залишити без руху.
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення заявнику та/або його представнику копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя О. М. Осіян