КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 червня 2026 року м. Київ справа №320/44917/23
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного (письмового) провадження адміністративну справу
за позовом  ОСОБА_1 
до Міністерства юстиції України
про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною 
бездіяльність, -

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог
До Київського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 (далі – позивачка) до з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України (далі – відповідач), в якому просить:
- визнати рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про оголошення перерви у засіданні Комісії за результатами проведеного електронного анонімного тестування в рамках кваліфікованого іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю що відбулося з 13 по 15 червня 2023 року після прийняття рішення щодо видачі та відмови у видачі учасникам анонімного тестування в рамках кваліфікованого іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю – протиправним;
- визнати бездіяльність Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України відносно ОСОБА_1 /рнокпп НОМЕР_1 /, яка полягає у неприйнятті рішення про видачу свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю ОСОБА_1 – протиправною;
- зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату при Міністерстві юстиції України прийняти рішення про видачу ОСОБА_1 / рнокпп НОМЕР_1 / свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю за результатами складеного ОСОБА_1 електронного анонімного тестування в рамках кваліфікованого іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
Мотивуючи позовні вимоги позивачка зазначає, що з 13 по 15 червня 2023 року Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату при Міністерстві юстиції України було проведене електронне анонімне тестування в рамках кваліфікованого іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю, за результатами електронного анонімного тестування гр. ОСОБА_1 був складений кваліфікаційний іспит. За результатами проведеного 13-15 червня 2023 року Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату електронного анонімного тестування в рамках кваліфікованого іспиту гр. ОСОБА_1 набрала, відповідно до отриманої відповіді від Міністрества юстиції України № 96673/111833-33-23/37.5 від 21.07.2023: при складанні теоретичної частини 82 бали, при виконанні ситуаційних завдань - 23 бали та практичних завдань - 27 балів. Однак, відповідно до рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату № 10 від 17.07.2023 року, опублікованого на офіційному сайті Міністерства юстиції України ОСОБА_1 не видано свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю та не відмовлено у видачі свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю. Разом з тим, у відповіді на адвокатський запит від 27.07.2023 року за вих. № 47-07/23/аз-02 Міністерство юстиції України повідомило, що у засіданні рішенням Комісії оголошено перерву та рішення за результатами проведеного 13-15 червня 2023 року кваліфікаційного іспиту про видачу або відмову у видачі Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю відносно ОСОБА_1 станом на сьогодні не прийнято, у зв`язку з чим у повідомленні про результати електронного анонімного тестування, виконаного під час проведення кваліфікаційного іспиту у Вищій кваліфікаційній комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, що відбувся 13-15 червня 2023 року, розміщеному на офіційному вебсайті Міністерства юстиції України 18.07.2023, відсутнє її прізвище.
Позивачка зазначає, що ані Положення про Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 31 серпня 2011 року № 923, ані Порядок допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 28.07.2011 року № 1905/5 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 липня 2011 року за № 926/19664, ані Закон України «Про нотаріат» не надає Відповідачу право оголошувати перерву у засіданні Комісії, натомість зобов`язує прийняти рішення за результатами засідання Комісії. Таким чином, на думку позивачки, у Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату, враховуючи бали, які набрала ОСОБА_1 за результатами складання кваліфікаційного іспиту, був єдиний варіант для прийняття рішення за результатами кваліфікаційного іспиту складеного ОСОБА_1 - це прийняти рішення про видачу ОСОБА_1 свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю, однак, не прийнявши рішення про видачу Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю Горбуновій Наталії Володимирівні, яка за результатами складання кваліфікаційного екзамену набрала необхідну кількість балів, відповідач практично здійснив перешкоду доступу позивача до професії нотаріуса, чим сами грубо порушив права, свободи і законні інтереси ОСОБА_1 .
Відповідач заперечуючи проти позовних вимог зазначав, що кваліфікаційний іспит на право зайняття нотаріальною діяльністю відбувався 13-15.06.2023 у приміщенні Конгресно-виставкового центру «Парковий» за адресою: м. Київ, Паркова дорога, 16 а, відповідно до затвердженого графіку його складання. ОСОБА_1 була допущена до складання кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю та 15.06.2023 взяла у ньому участь. Згідно з даними, що містяться в екзаменаційній відомості, сформованій за результатами виконання 13-15.06.2023 електронного анонімного тестування, Позивач набрала при складанні теоретичної частини 82 бали, при виконанні ситуаційних завдань - 23 бали та практичних завдань - 27 балів. 17.07.2023 члени Комісії у межах компетенції та на підставі результатів електронного анонімного тестування, виконаного під час проведення кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю, що відбувся 13-15.06.2023, прийняли рішення № 10 про видачу або відмову у видачі Міністерством свідоцтв про право на зайняття нотаріальною діяльністю відносно 721 особи, щодо яких відсутні обґрунтовані сумніви про доброчесність виконання електронного анонімного тестування. Водночас, відносно інших осіб, в тому числі ОСОБА_1 , за результатом опрацювання інформації, що міститься у Звіті ДП «НАІС» від 22.06.2023 про роботу електронної системи для проведення електронного анонімного тестування (далі — Звіт), додатку до Звіту та листі ДП «НАІС» від 06.07.2023 № 3068/14.2-11, рішення Комісією прийнято не було. Так, 22.06.2023 ДП «НАІС» за результатом здійснення аналізу роботи електронної системи для проведення електронного анонімного тестування та обладнання, яким облаштовані автоматизовані робочі місця для проведення тестування осіб, які набрали кількість балів, достатню для складення кваліфікаційного іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю, членам Комісії було надано звіт про роботу системи (далі - Звіт) та про наявні обґрунтовані сумніви щодо доброчесності виконання електронного анонімного тестування деякими особами, де серед інших вказана ОСОБА_1 . Вказане, на думку відповідача, свідчить про недоброчесність виконання електронного анонімного тестування авторизованими особами та несанкціоноване втручання в роботу через автоматизовані робочі місця авторизованих осіб, наприклад - надання відповідей на питання не тільки авторизованими особами, а й сторонніми особами з використанням дистанційного (віддаленого) доступу до автоматизованих робочих місць автоматизованих осіб. Відповідач зазначає, що щодо вказаного факту тривають досудові розслідування у кримінальних провадженнях.
Поряд з цим, відповідач звертає увагу, що Порядок проведення засідання Комісії врегульовано розділом 13 Регламенту, відповідно до пунктів 4, 6, 8 якого засідання Комісії проводиться гласно й відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. Комісією може бути прийнято рішення про оголошення перерви у засіданні. За рішенням Комісії засідання Комісії може бути продовжено або у ньому можуть бути оголошені перерви, тривалість яких визначається відповідно до обставин, що їх викликали. Керуючись вказаними нормами матеріального права, рішенням Комісії від 17.07.2023 № 12 оголошено перерву у засіданні зважаючи на інформацію, що міститься у листі та звіті ДП «НАІС» від 22.06.2023 про можливе несанкціоноване втручання в роботу системи через авторизовані робочі місця авторизованих осіб, зазначених у пункті 2 Звіту, зокрема і позивачки. Таким чином, станом на сьогодні рішення за результатами проведеного 13-15.06.2023 кваліфікаційного іспиту про видачу або відмову у видачі Міністерством свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю відносно ОСОБА_1 . Комісією не прийнято, у зв`язку з чим, у повідомленні про результати електронного анонімного тестування, виконаного під час проведення кваліфікаційного іспиту, розміщеному на офіційному вебсайті Міністерства 18.07.2023, відсутнє її прізвище. При цьому, оголошення перерви у засіданні Комісії є необхідним кроком для встановлення добропорядності позивачки під час складання іспиту. Оскільки несанкціоноване втручання в роботу системи порушує принципи рівності учасників проходження кваліфікаційного іспиту (пункт 19 Порядку) та справедливості.
Таким чином, відсутні підстави вважати дії Комісії щодо оголошення перерви в засіданні протиправними, оскільки остання діяла в межах повноважень, з урахуванням отриманої інформації ДП «НАІС» щодо наявності обґрунтованих сумнівів відносно доброчесності виконання електронного анонімного тестування декотрими авторизованими особами та можливого несанкціонованого втручання в роботу через автоматизовані робочі місця авторизованих осіб. Як наслідок, відсутні підстави для визнання протиправним рішення Комісії від 17.07.2023 № 12 щодо оголошення перерви у засіданні, а також дій Міністерства щодо не видачі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду міста Києва від 08.12.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
05.01.2024 відповідачем подано до суду заяву про розгляд справи за загальними правилами позовного провадження. 
05.01.2024 відповідачем подано до суду заяву про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
15.01.2024 відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.01.2024 відмовлено у задоволенні клопотань відповідача про розгляд справи за загальними правилами позовного провадження та про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
21.05.2026 представником позивача подано до суду заяву про невідкладний розгляд справи.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від28.05.2026 витребувано від Міністерства юстиції України належним чином засвідченні копії: всіх документів на підставі, яких було прийнято оскаржуване рішення та вчинення оскаржуваної бездіяльності; рішення комісії № 12 від 17.07.2023; витягу з екзаменаційної відомості; звіту ДП "Національні інформаційні системи"; листа Національної поліції України від 03.07.2023; листа Національної поліції України від 24.07.2023.
02.06.2026 відповідачем до суду подано докази на виконання ухвали суду.
Інших заяв чи клопотань по суті справи учасниками справи до суду не подано.
Частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Згідно частини другої статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.
З урахуванням викладеного, керуючись положеннями частини другої статті 262 КАС України наявні підстави для розгляду справи в порядку письмового провадження.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 була допущена до складання кваліфікаційного іспиту на право заняття нотаріальною діяльністю, який було проведено з 13 по 15 червня 2023 року та 15.06.2023 взяла участь у його складанні.
ОСОБА_1 в установленому порядку склала кваліфікаційний іспит на право на заняття нотаріальною діяльністю, проведення якого було організовано ВККН: згідно з відомостями, що містяться в екзаменаційній відомості, сформованій за результатами виконання 13-15 червня 2023 року електронного анонімного тестування позивачка набрала при складанні теоретичної частини - 82 бали, при виконанні ситуаційних завдань - 23 бали та практичних завдань - 27 балів.
На підставі рішення ВККН № 10 від 17.07.2023 опубліковано результати електронного анонімного тестування виконаного під час проведення кваліфікаційного іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю.
Проте, у зазначеному повідомленні відсутня інформація про включення позивачки до переліку осіб, щодо яких прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю, чи до переліку осіб, щодо яких прийнято рішення про відмову у видачі свідоцтва.
Рішенням № 12 ВККН від 17.07.2023 вирішено з метою з`ясування наявності або відсутності факту несанкціонованого втручання в роботу системи через авторизовані робочі місця авторизованих осіб, зазначених у п. 2 Звіту, оголосити перерву у засіданні до отримання Комісією результатів експертно-технічного дослідження системи та відповідного комп`ютерного обладнання, яким були облаштовані автоматизовані робочі місця таких осіб.
Згідно Звіту державного підприємства Національні інформаційні системи від 22.06.2023 про роботу електронної системи для проведення електронного анонімного тестування під час виконання електронного анонімного тестування, проведеного 13 - 15 червня 2023 року, додатку до Звіту в електронному вигляді на знімному носії та листі державного підприємства Національні інформаційні системи від 06.07.2023 №3068/14.2-11 встановлено, що підчас роботи системи виявлено за окремими іменами входу до системи, за якими здійснювалась авторизація для осіб для складання кваліфікаційного іспити у системі зафіксовано одночасне поєднання декількох чинників:
а) наявності двох та/або більше відповідей на питання, що не знаходяться у послідовному порядку, за проміжок часу, що є меншим або дорівнює 5 секундам;
б) наявності щонайменше п`яти коригувань питань, що не знаходяться у послідовному порядку, на правильну відповідь;
в) наявність хоча б одного випадку, за яким інтервал часу, витрачений на коригування попереднього чи наступного питання, є меншим або дорівнює 5 секундам.
Один з імен авторизованих осіб є ОСОБА_1 .
Надалі, Міністерство юстиції України листом від 22.06.2023 вих. №80957/37/16-23 та члени Комісії листом від 22.06.2023 звернулися до Національної поліції України з повідомленням про можливе несанкціоноване втручання в роботу електронної системи для проведення електронного анонімного тестування, яке відбулося 13-15 червня 2023 року, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 Кримінального кодексу України.
Міністерство юстиції України листом Головного слідчого управління Національної поліції України від 03.07.2023 за вих. №24695/24/3/3-2023/вс було повідомлено про початок досудового розслідування у кримінальному проваджені № 12023100100002516 за вказаним у листі Міністерства фактом, кваліфікованим за ч. 5 ст. 361 Кримінального кодексу України.
Листом Головного слідчого управління Національної поліції України від 24.07.2023 вих. № Б-1288/125/23/1/04-2023 було повідомлено про розгляд заяви Комісії та зазначено про відкриття кримінального провадження № 12023100060001280 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 Кримінального кодексу України, слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві.
Так, рішенням Комісії від 17.07.2023 № 12 оголошено перерву у засіданні зважаючи на інформацію, що міститься у листі та звіті ДП НАІС від 22.06.2023 про можливе несанкціоноване втручання в роботу системи через авторизовані робочі місця авторизованих осіб, зазначених у п. 2 Звіту, зокрема і позивачки.
Як зазначив відповідач у своєму відзиві на позовну заяву, Комісією станом на сьогодні рішення за результатами проведеного 13-15 червня 2023 року кваліфікаційного іспиту про видачу або відмову у видачі Міністерством свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю відносно ОСОБА_1 не прийнято, у зв`язку з чим, у повідомленні про результати електронного анонімного тестування, виконаного під час проведення кваліфікаційного іспиту, розміщеному на офіційному вебсайті Міністерства юстиції України 18.07.2023, відсутнє її прізвище.
Отже, на дату прийняття судом рішення, жодних рішень відносно позивачки Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату не прийнято.
Не погоджуючись з бездіяльністю відповідача, яка полягає у неприйнятті рішення згідно пунктів 41-42 Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, позивачка звернулася до суду з даним позовом.

V. Оцінка суду.
Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, наведеними учасниками справи, суд дійшов наступних висновків.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлює Закону України Про нотаріат № 3425-ХІІ (далі - Закон № 3425).
Відповідно до абз. 1 та 2 ст. 1 Закону № 3425 нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.
Згідно з абз. 1 ст. 3 Закону № 3425 нотаріус - це уповноважена державою фізична особа, яка здійснює нотаріальну діяльність у державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіві або незалежну професійну нотаріальну діяльність, зокрема посвідчує права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняє інші нотаріальні дії, передбачені законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.
Також ст. 3 Закону № 3425 визначено, що нотаріусом може бути громадянин України, який має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи у сфері права не менш як шість років, з них помічником нотаріуса або консультантом державної нотаріальної контори - не менш як три роки, склав кваліфікаційний іспит і отримав свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю. Не може бути нотаріусом особа, яка має судимість, обмежена у дієздатності або визнана недієздатною за рішенням суду.
Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону № 3425 для визначення рівня професійної підготовленості осіб, які мають намір займатися нотаріальною діяльністю, та вирішення питання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю при Міністерстві юстиції України утворюється Вища кваліфікаційна комісія нотаріату.
При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 10 Закону № 3425 за наявності стажу роботи, визначеного у ч. 2 ст. 3 цього Закону, особи, які мають намір скласти кваліфікаційний іспит на право на заняття нотаріальною діяльністю, допускаються Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату до його складання на підставі подання відповідно Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі.
Порядок допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та процедура складання іспиту врегульовані положеннями ст. 3, 10 Закону № 3425, постановою Кабінету Міністрів України № 923 Про затвердження положення про Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату (далі - Комісія), а також Порядком допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 1905/5 (далі - Порядок).
Згідно з п. 19 Порядку (в редакції, чинній на час складання іспиту - від 21.04.2023) об`єктивність проведення кваліфікаційного іспиту забезпечується рівними для всіх осіб умовами щодо доступу до інформації стосовно процедури проведення іспиту, місця складання та тривалості іспиту, а також щодо кількості та ступеня складності екзаменаційних завдань та відкритості інформації про результати іспиту.
Відповідно до п. 21 та 24 Порядку (в редакції від 21.04.2023) кваліфікаційний іспит здійснюється у вигляді електронного анонімного тестування. Екзаменаційні завдання формуються безпосередньо системою для кожної особи індивідуально шляхом генерування у довільній формі переліку тестових питань та завдань. Екзаменаційні завдання електронного анонімного тестування розробляються та оновлюються Департаментом.
Перед початком кваліфікаційного іспиту особи, які беруть участь у його складанні, отримують у секретаря та/або членів Комісії на вибір ім`я входу та відповідний пароль, необхідні для реєстрації у системі. Ім`я входу та відповідний пароль надаються у запечатаному вигляді. Другий примірник імені входу відрізається секретарем та/або членом Комісії, скріплюється підписом особи із зазначенням її прізвища, імені та по батькові та розкривається лише після перевірки роботи для її ідентифікації.
Відповідно до п. 31-32 Порядку (в редакції від 21.04.2023) теоретична частина вважається виконаною, якщо набрано не менше сімдесяти балів. У цьому випадку особа автоматично допускається системою до практичної частини.
Результати виконання теоретичної частини електронного анонімного тестування виводяться системою у вигляді відповідного повідомлення. Особам, за результатами виконання теоретичної частини електронного анонімного тестування набрали не менше сімдесяти балів, разом з повідомленням про результати її виконання системою видається код доступу до практичної частини електронного анонімного тестування.
Пункт 38 Порядку (в редакції від 21.04.2023) передбачає, що після закінчення виконання електронного анонімного тестування всіма особами або часу, відведеного для його виконання, секретарем Комісії формується та роздруковується екзаменаційна відомість.
Ідентифікація результатів електронного анонімного тестування здійснюється секретарем Комісії після формування екзаменаційної відомості у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні. Прізвища, імена і по батькові осіб, що складали іспит, заносяться секретарем Комісії до роздрукованої екзаменаційної відомості, яка скріплюється підписами всіх присутніх на засіданні членів Комісії (п. 39 Порядку (в редакції від 21.04.2023)).
Відповідно до п. 40 Порядку (в редакції від 21.04.2023) після закінчення валіфікаційного іспиту секретарем Комісії складається протокол, у якому зазначаються час та місце проведення кваліфікаційного іспиту; прізвища, імена та по батькові присутніх членів Комісії; прізвища, імена та по батькові, реквізити паспортів, місце реєстрації осіб, що складають кваліфікаційний іспит; результати електронного анонімного тестування із зазначенням отриманого особами імені доступу; прізвища, імена та по батькові осіб, які склали та які не склали кваліфікаційний іспит.
Згідно із п. 41-42 Порядку (в редакції від 21.04.2023) комісія на підставі результатів складеного кваліфікаційного іспиту приймає рішення про: видачу або відмову у видачі Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю; підтвердження (або непідтвердження) кваліфікації особою, яка складала кваліфікаційний іспит для підтвердження кваліфікації.
Після закінчення кваліфікаційного іспиту Комісія оголошує результати його проведення та прізвища, імена, по батькові осіб, щодо яких за результатами його проведення прийнято рішення про видачу (або відмову у видачі) Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю, а також про підтвердження (непідтвердження) кваліфікації особою, що складала кваліфікаційний іспит для підтвердження кваліфікації.
Повідомлення про результати проведення кваліфікаційного іспиту розміщується на офіційному вебсайті Міністерства юстиції України не пізніше наступного дня після прийняття Комісією відповідного рішення.
Отже, оскільки процедура іспиту проходила під час дії норми Положення №1905/5 в редакції від 21.04.2023, суд приходить до висновку, що завершення процедури кваліфікаційного іспиту з видачею або відмовою у видачі свідоцтва на право зайняття нотаріальною діяльністю також мало бути відповідно до означеної редакції Порядку.
Наказом Міністерства юстиції України Про внесення змін до Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату від 19.06.2023 № 2264/5 (далі Порядок в редакції від 19.06.2023) внесено зміни до Порядку. Вказаний Порядок відповідно до п. 4 останнього набрав чинності з дня його офіційного опублікування - 20.06.2023.
Створення та налаштування системи, її технічне обслуговування та модернізація, а також вжиття технічних заходів для збереження даних, що містяться на сервері системи, здійснення аналізу роботи системи та обладнання, яким облаштовані автоматизовані робочі місця для проведення тестування осіб, які набрали кількість балів, достатню для складення кваліфікаційного іспиту (далі - аналіз роботи системи), та складення за результатами аналізу роботи системи письмового звіту (далі - звіт про роботу системи) здійснюються адміністратором системи (п. 17 Порядку в редакції від 19.06.2023).
Пункт 38 Порядку викладено у такій редакції: Протягом 5 робочих днів після закінчення виконання електронного анонімного тестування всіма особами або часу, відведеного для його виконання, адміністратор системи здійснює аналіз роботи системи.
Після завершення аналізу роботи системи адміністратор системи надає Комісії звіт про роботу системи.
Звіт про роботу системи складається з метою з`ясування наявності або відсутності несанкціонованого втручання в роботу системи та обґрунтованих сумнівів щодо доброчесності виконання електронного анонімного тестування особами, які набрали кількість балів, достатню для складення кваліфікаційного іспиту.
Забороняється розголошення інформації, що міститься в звіті про роботу системи, крім випадків, передбачених Законом, та у разі звернення особи, яка брала участь у електронному анонімному тестуванні, із запитом про надання відомостей щодо неї."
Відповідно до абзацу 1 п. 39 Зміненого порядку протягом 2 робочих днів після отримання Комісією звіту про роботу системи від адміністратора системи секретарем Комісії формується та роздруковується екзаменаційна відомість.
Ідентифікація результатів електронного анонімного тестування здійснюється секретарем Комісії після отримання від адміністратора системи звіту про роботу системи у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні (абзац 1 п. 40 Порядок в редакції від 19.06.2023).
Пунктом 41 Порядку в редакції від 19.06.2023 встановлено, що Комісія на підставі результатів електронного анонімного тестування та інформації, зазначеної у звіті про роботу системи, приймає рішення про проведення повторного електронного анонімного тестування для осіб, стосовно яких у звіті про роботу системи містяться відомості про наявність обґрунтованих сумнівів щодо доброчесності виконання ними електронного анонімного тестування та/або несанкціонованого втручання в роботу системи під час здійснення такими особами електронного анонімного тестування.
Пунктом 42 Порядку в редакції від 19.06.2023 вказано, що після підписання екзаменаційної відомості секретарем Комісії складається протокол, у якому зазначаються час та місце проведення кваліфікаційного іспиту; прізвища, імена та по батькові (за наявності) присутніх членів Комісії; прізвища, імена та по батькові (за наявності), реквізити паспортів, зареєстроване або задеклароване місце проживання (місце взяття на облік внутрішньо переміщеної особи) осіб, що складають кваліфікаційний іспит; результати електронного анонімного тестування із зазначенням отриманого особами імені доступу; відомості про звіт про роботу системи; прізвища, імена та по батькові (за наявності) осіб, щодо яких Комісією прийняте рішення про проведення повторного електронного анонімного тестування; прізвища, імена та по батькові (за наявності) осіб, які склали та які не склали кваліфікаційний іспит.
Після закінчення виконання електронного анонімного тестування всіма особами або часу, відведеного для його виконання, секретарем Комісії формується та роздруковується екзаменаційна відомість. Екзаменаційна - відомість містить перелік імен входу осіб, які проходили електронне анонімне тестування, кількість набраних за кожне завдання балів та вільне поле для зазначення прізвищ, імен та по батькові осіб, яке заповнюється після ідентифікації результатів електронного анонімного тестування. Ідентифікація результатів електронного анонімного тестування здійснюється секретарем Комісії після формування екзаменаційної відомості у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні. Після закінчення кваліфікаційного іспиту Секретарем Комісії складається протокол, у якому зазначаються час та місце проведення кваліфікаційного іспиту; прізвища, імена та по батькові присутніх членів Комісії; прізвища, імена та по батькові, реквізити паспортів, місце реєстрації осіб, що складають кваліфікаційний іспит; результати електронного анонімного тестування із зазначенням отриманого особами імені доступу; прізвища, імена та по батькові осіб, які склали та які не склали кваліфікаційний іспит. Протокол підписується головою та секретарем Комісії (п. 41 - 43 Порядку).
Згідно з п. 44 Порядку в редакції від 19.06.2023 повторне електронне анонімне тестування проводиться з використанням системи за процедурою, визначеною цим Порядком для проведення електронного анонімного тестування, з урахуванням особливостей, передбачених цим пунктом.
Комісія на підставі результатів повторного електронного анонімного тестування приймає рішення, передбачені п. 43 цього Порядку (п. 46 Порядку в редакції від 19.06.2023).
Аналізуючи наведені вище зміни до Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, є підстави вважати, що Міністерство юстиції України лише з 20.06.2023 змінило порядок і організацію складення кваліфікаційного іспиту таким чином, що формування екзаменаційної відомості за результатами проходження кандидатом усіх етапів іспиту здійснюється саме після отримання від адміністратора системи звіту про роботу системи. При цьому у випадку наявності відомостей про існування обґрунтованих сумнівів щодо доброчесності виконання кандидатами електронного анонімного тестування та/або несанкціонованого втручання в роботу системи під час здійснення такими особами електронного анонімного тестування Комісія приймає рішення про проведення повторного електронного анонімного тестування для осіб.
При цьому, Порядок в редакції від 19.06.2023 передбачає наступні строки для реалізації ВККН відповідної процесуальної дії, а саме 5 днів - на отримання звіту про роботу системи, 2 дні - на формування екзаменаційної відомості після отримання зазначеного звіту або ж прийняття рішення про проведення повторного електронного анонімного тестування (за наявності визначених Порядком в ред. від 19.06.2023 підстав для цього).
Слід також врахувати, що відповідно до п. 3.6. 3,7 регламенту роботи ВККН при Міністерстві юстиції України, затвердженого рішенням ВККН від 26.11.2020 № 1 (зі змінами) (далі Регламент) після формування екзаменаційної відомості секретарем Комісії у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні, здійснюється ідентифікація результатів електронного анонімного тестування. Після проведення ідентифікації до екзаменаційної відомості вносяться прізвища, імена та по батькові осіб, що складали кваліфікаційний іспит. Екзаменаційна відомість скріплюється підписами всіх присутніх на засіданні членів Комісії.
Комісія на підставі результатів складеного кваліфікаційного іспиту приймає рішення про: видачу або відмову у видачі Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю; підтвердження (або непідтвердження) кваліфікації особою, приватна нотаріальна діяльність якої не здійснювалася протягом трьох років після отримання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю і яка не працювала нотаріусом, консультантом державної нотаріальної контори чи помічником (консультантом) приватного нотаріуса, не була посадовою особою, яка здійснює керівництво та контроль за діяльністю нотаріату.
Відповідно до п. 18 Регламенту рішення Комісії викладається в письмовій формі і підписується головуючим на засіданні та членами Комісії, які брали участь у засіданні.
Як встановлено з матеріалів справи, згідно з відомостями, що містяться в екзаменаційній відомості, сформованій за результатами виконання 13-15 червня 2023 року електронного анонімного тестування позивачка набрала при складанні теоретичної частини - 82 бали, при виконанні ситуаційних завдань - 23 бали та практичних завдань - 27 балів.
Згідно з даними, які містяться в екзаменаційній відомості, сформованій за результатами виконання 13-15 червня 2023 року електронного анонімного тестування, за результатами виконання теоретичної частини позивачка склала іспит, тобто набрала необхідну кількість балів.
При цьому, зміни до Порядку були внесені 20.06.2023, тобто після складання позивачкою кваліфікаційного іспиту. Внесені зміни фактично змінили порядок і організацію складення кваліфікаційного іспиту таким чином, що формування екзаменаційної відомості за результатами проходження кандидатом усіх етапів іспиту здійснюється після отримання від адміністратора системи звіту про роботу системи.
За загальновизнаним принципом права, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.
Оскільки процедура іспиту проходила під час дії норми Положення №1905/5 в редакції від 21.04.2023, суд приходить до висновку, що завершення процедури кваліфікаційного іспиту з видачею або відмовою у видачі свідоцтва на право зайняття нотаріальною діяльністю також мало бути відповідно до означеної редакції Порядку.
У той же час, відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що 17.07.2023 члени Комісії у межах компетенції та на підставі результатів електронного анонімного тестування, виконаного під час проведення кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю, що відбувся 13-15.06.2023, прийняли рішення № 10 про видачу або відмову у видачі Міністерством свідоцтв про право на зайняття нотаріальною діяльністю відносно 721 особи, щодо яких відсутні обґрунтовані сумніви про доброчесність виконання електронного анонімного тестування. Водночас, відносно інших осіб, в тому числі ОСОБА_1 , за результатом опрацювання інформації, що міститься у Звіті ДП «НАІС» від 22.06.2023 про роботу електронної системи для проведення електронного анонімного тестування (далі — Звіт), додатку до Звіту та листі ДП «НАІС» від 06.07.2023 № 3068/14.2-11, рішення Комісією прийнято не було.
Так, 22.06.2023 ДП «НАІС» за результатом здійснення аналізу роботи електронної системи для проведення електронного анонімного тестування та обладнання, яким облаштовані автоматизовані робочі місця для проведення тестування осіб, які набрали кількість балів, достатню для складення кваліфікаційного іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю, членам Комісії було надано звіт про роботу системи (далі - Звіт) та про наявні обґрунтовані сумніви щодо доброчесності виконання електронного анонімного тестування деякими особами, де серед інших вказана ОСОБА_1 .
У вказаному Звіті зазначено, що за авторизованими особами, у тому числі позивачем, у системі електронного іспиту зафіксовано одночасне поєднання кількох чинників (критеріїв визначених у п. 1 Звіту), а саме:
- наявності двох та/або більше відповідей на питання, що не знаходяться у послідовному порядку, за проміжок часу, що є меншим або дорівнює 5 секундам;
- наявності щонайменше п`яти коригувань питань, що не знаходяться у послідовному порядку, на правильну відповідь;
- наявність хоча б одного випадку, за яким інтервал часу, витрачений на коригування попереднього чи наступного питання, є меншим або дорівнює 5 секундам.
На переконання відповідача сукупність вказаних чинників вирізняється із загальної логіки та послідовності проходження іспиту, а отже свідчить про не доброчесність виконання тестування та несанкціоноване втручання в роботу через автоматизовані робочі місця авторизованих осіб.
У зв`язку з наведеними обставинами за результатом опрацювання інформації, що міститься у додатку до Звіту та листі ДП «НАІС» від 06.07.2023 № 3068/14.2-11, рішення Комісією щодо позивача прийнято не було.
Як свідчать матеріали справи, 17.07.2023 ВККН прийнято рішення №12, яким вирішено: «З метою з`ясування наявності або відсутності факту несанкціонованого втручання в роботу системи через авторизовані робочі місця авторизованих осіб, зазначених у пункті 2 Звіту, оголосити перерву у засіданні до отримання Комісією результатів експертно-технічного дослідження системи та відповідного комп`ютерного обладнання, яким були облаштовані автоматизовані робочі місця таких осіб».
Так, зі змісту рішення №12 від 17.07.2023 вбачається, що підставою для оголошення перерви у засіданні, зокрема щодо прийняття рішення стосовно позивача, є необхідність отримання Комісією результатів експертно-технічного дослідження системи та відповідного комп`ютерного обладнання, яким були облаштовані автоматизовані робочі місця таких осіб.
У той же час, відповідачем до суду не надано, як і не надано доказів вчинення дій щодо проведення фахівцями вказаного дослідження.
Також, у відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що Міністерство листом від 22.06.2023 вих. №80957/37/16-23 та члени Комісії листом від 22.06.2023 звернулися до Національної поліції України з повідомленням про можливе несанкціоноване втручання в роботу електронної системи для проведення електронного анонімного тестування, яке відбулося 13-15 червня 2023 року, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 361 Кримінального кодексу України.
Міністерство листом Головного слідчого управління Національної поліції України від 03.07.2023 за вих. №24695/24/3/3-2023/вс було повідомлено про початок досудового розслідування у кримінальному проваджені №12023100100002516 за вказаним у листі Міністерства фактом, кваліфікованим за частиною п`ятою статті 361 Кримінального кодексу України.
Листом Головного слідчого управління Національної поліції України від 24.07.2023 вих. №Б-1288/125/23/1/04-2023 було повідомлено про розгляд заяви Комісії та повідомлено про відкриття кримінального провадження №12023100060001280 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 361 Кримінального кодексу України, слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві.
У той же час, суд зазначає, що в ході розгляду справи відповідач не повідомив суду ні про будь-які дії по отриманню експертно-технічного дослідження системи чи комп`ютерного обладнання, яким було облаштовано автоматизоване робоче місце авторизованої особи (позивача), ні про хід слідства чи результати розгляду звернення до правоохоронних органів для встановлення несанкціонованого втручання в роботу через авторизовані робочі місця авторизованих осіб. Крім того, з рішення про перерву не вбачається, які саме дії має здійснити Комісія з метою встановлення чи спростування факту добропорядності позивача.
Суд звертає увагу, що норма статті 10 Закону № 3425-ХІІ передбачає на підставі результатів складеного іспиту прийняття Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату рішення про видачу (або відмову у видачі) Міністерством юстиції України свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Законом також не встановлено можливості оголошення перерви у засіданні при розгляді питання про видачу свідоцтва.
Верховний Суд у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень необхідно розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Водночас для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій, а важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість і межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів особи.
Окрім того, Верховний Суд указує, що бездіяльність суб`єкта владних повноважень може бути визнана протиправною адміністративним судом лише у випадку, якщо відповідач ухиляється від вчинення дій, які входять до кола його повноважень та за умови наявності правових підстав для вчинення таких дій.
Суд зазначає, що незавершення відповідачем протягом тривалого часу (більше 2 років) процедури кваліфікаційного іспиту порушує право позивача на правову визначеність у питанні її кар`єри та правомірних сподівань.
Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про те, що відповідач при прийнятті рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про оголошення перерви у засіданні Комісії за результатами проведеного електронного анонімного тестування в рамках кваліфікованого іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю що відбулося з 13 по 15 червня 2023 року після прийняття рішення щодо видачі та відмови у видачі учасникам анонімного тестування в рамках кваліфікованого іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю діяв з порушенням вимог чинного законодавства, а отже спірне рішення суб`єкта владних повноважень є протиправним та підлягає скасуванню.
За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для задоволення позову шляхом визнання протиправної бездіяльність Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, що полягає у неприйнятті рішення щодо ОСОБА_1 /рнокпп НОМЕР_1 / про видачу їй Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю.
Стосовно позовної вимоги про зобов`язання Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату прийняти рішення стосовно позивача, суд зазначає наступне.
За загальним визначенням, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.
Згідно з Рекомендацією № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року під дискреційним слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
У даному випадку за результатами успішного складання позивачкою кваліфікаційного іспиту у відповідача виникає єдиний чітко визначений обов`язок - прийняти рішення про видачу Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю позивачки.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.
У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.
Також, ЄСПЛ у рішенні від 17 липня 2008 року у справі «Каіч та інші проти Хорватії» вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Відповідно до пункту 4 частини другої статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Частиною четвертою статті 245 КАС України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.
Отже, процесуальний закон чітко розділяє два випадки, як має діяти суд, зобов`язуючи суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії при прийнятті рішення про визнання його бездіяльності протиправною.
У цій справі суд встановив, що для прийняття рішення про видачу Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю, виконано всі умови, визначені законом, при цьому прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
Враховуючи викладене, суд вважає, що ефективним способом захисту, який повною мірою захищатиме порушене право позивача, - є зобов`язання Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату прийняти рішення про видачу Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю ОСОБА_1 / рнокпп НОМЕР_1 / за результатами електронного анонімного тестування виконаного під час проведення кваліфікаційного іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю, що відбулося 13-15 червня 2023 року.

VI. Судові витрати.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З матеріалів справи встановлено, що за подання позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2147,20 грн.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено повністю, судовий збір у сумі 2147,20 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 287, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про оголошення перерви у засіданні Комісії за результатами проведеного електронного анонімного тестування в рамках кваліфікованого іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю що відбулося з 13 по 15 червня 2023 року після прийняття рішення щодо видачі та відмови у видачі учасникам анонімного тестування в рамках кваліфікованого іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю.
Визнати протиправною бездіяльність Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, що полягає у неприйнятті рішення щодо ОСОБА_1 /рнокпп НОМЕР_1 / про видачу їй Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю.
Зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату прийняти рішення про видачу Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю ОСОБА_1 / рнокпп НОМЕР_1 / за результатами електронного анонімного тестування виконаного під час проведення кваліфікаційного іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю, що відбулося 13-15 червня 2023 року.
Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 2147 (дві тисячі сто сорок сім) грн 20 копійок за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького, 13, код ЄДРПОУ 00015622).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жук Р.В.