ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2026 року	м. Одеса	Справа № 916/121/25	
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Ярош А.І.,
суддів: Діброви Г.І., Принцевської Н.М.,

секретар судового засідання: Кияшко Р.О.
за участю представників учасників справи:
від Фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни: Притула А.С.,
від Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі”: Дзиговська С.М.,
від Товариства з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник”: Нетронін Р.О,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі
апеляційну скаргу Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі”
на рішення Господарського суду Одеської області від 10.07.2025 (суддя Р.В. Волков, м.Одеса, повне рішення складено 22.07.2025) 
у справі №916/121/25
за позовом Фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни
до відповідачів:
1. Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі”;
2. Товариства з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник”
про визнання дій неправомірними, відновлення становища, яке існувало до порушення, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець Друзенко Ірина Борисівна звернулась до Господарського суду Одеської області з позовом до Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” та Товариства з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник”, в якому просила:
- визнати дії Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” по проведенню донарахування Фізичній особі-підприємцю Друзенко Ірині Борисівні обсягів за розподіл електричної енергії в обсязі 207942 кВт/год., нарахованих за період 02.04.2024 по 01.10.2024, неправомірними;
- зобов`язати Акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” відновити становище, яке існувало до порушення прав та законних інтересів Фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни, шляхом проведення зняття (коригування, скасування, заміни) обсягів (сертифікованих даних) комерційного обліку щодо обсягів розподіленої електричної енергії за договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №026400-4 від 20.11.2018 в обсязі 207942 кВт/год., нарахованих за період 02.04.2024 по 01.10.2024 з комерційного обліку електричної енергії на електронній платформі “Marketmanagementsystem” (MMS) в реєстрі споживачів Товариства з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник”;
- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник” вчинити дії, а саме: на підставі оновлених сертифікованих даних від Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” комерційного обліку по точці комерційного обліку Фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни (ЕІС код: 62Z2996969094086, за адресою: м.Одеса, вул. Миколаївська дорога, 126) щодо перерахунку розміру плати за спожиту електричну енергію за період з 02.04.2024 по 01.10.2024.
Позов мотивовано тим, що акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі”, виявивши непрацюючу фазу чи дефект фази “С” в ході здійснення технічної перевірки приладу обліку позивача, не передало інформацію учасникам ринку, не розслідувало спільно із заінтересованими сторонами обставини, не повідомило про фактичний стан вузла обліку, не усунуло такий недолік у роботі протягом мінімально можливого часу, не здійснило перевірку даних згідно з п. 9.6.1, 9.6.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, з огляду на що в силу приписів п. 9.8.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії обсяги донарахованої електричної енергії є недійсними.
Позивач зазначив, що фактично 10 календарних місяців акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі”, володіючи інформацією про непрацюючу одну фазу “С” трансформатору напруги, не усунуло вказаний недолік та не вчинило жодних дій, спрямованих на його заміну чи перевірку, в той час як відповідальним за трансформатор напруги є саме акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі”, що, на переконання позивача, свідчить про некваліфіковані дії представників оператора системи розподілу, внаслідок яких були порушені законні права та інтереси позивача через незаконні донарахування. 
Водночас позивач звернув увагу на те, що прилад обліку фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни працював у спірний період, за який здійснились донарахування акціонерним товариством “ДТЕК Одеські електромережі” (з 02.04.2024 по 01.10.2024), а тому, на думку позивача, відсутність документального підтвердження дефекту обладнання (паспорту-протоколу), що трансформатор напруги фази “С” не працював чи вийшов із ладу, відсутність повідомлення зі сторони оператора системи розподілу про виявлення такого дефекту свідчить про незаконність здійснених донарахувань у розмірі 207942 кВт/год. Крім того, позивач зазначав, що після встановлення у справі некоректності та незаконності здійснених донарахувань у вказаній сумі за період з 02.04.2024 по 01.10.2024, ці оновлені дані будуть передані постачальнику електричної енергії та мають бути скориговані товариством з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник”, в результаті чого буде здійснений перерахунок плати за спожиту електричну енергію.
Рішенням Господарського суду Одеської області від 10.07.2025 позов - задоволено частково. 
Зобов`язано Акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” відновити становище, яке існувало до порушення прав та законних інтересів Фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни, шляхом проведення зняття (коригування, скасування, заміни) обсягів (сертифікованих даних) комерційного обліку щодо обсягів розподіленої електричної енергії за договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №026400-4 від 20.11.2018 в обсязі 207942 кВт/год., нарахованих за період 02.04.2024 по 01.10.2024, з комерційного обліку електричної енергії на електронній платформі “Marketmanagementsystem” (MMS) в реєстрі споживачів Товариства з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник”.
Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник” вчинити дії щодо перерахунку розміру плати за спожиту електричну енергію за період з 02.04.2024 по 01.10.2024 на підставі оновлених сертифікованих даних комерційного обліку від Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” по точці комерційного обліку Фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни (ЕІС код: 62Z2996969094086, за адресою: АДРЕСА_1 ).
У задоволенні решти позову відмовлено. Стягнуто з Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” на користь Фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни 4844,80 грн витрат зі сплати судового збору.
Рішення мотивовано тим, що:
- відповідачем-1 безпідставно застосовано до позивача пункт 2.3.16 Правил роздрібного ринку електричної енергії та пункт 8.6.18 Кодексу комерційного обліку електричної енергії щодо розрахунку спожитої електроенергії за середньодобовим обсягом;
- у спірних правовідносинах саме АТ “ДТЕК Одеські електромережі” є стороною, відповідальною за збереження і цілісність засобів обліку, у т.ч засобу обліку типу GAMA 300 заводський №02598814 та всіх його складових, зважаючи на узгоджене між позивачем та відповідачем-1 розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін;
- відсутністю у матеріалах справи акта про порушення, складання якого з боку відповідача-1 передбачено п. 6.5.7, 6.5.13 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, п. 8.2.5 гл. 8.2 розд. VIII Правил роздрібного ринку електроенергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018;
- наявністю лише акта технічної перевірки та/або пломбування вузла обліку електричної енергії (ВОЕ) понад 1000В № 1100318 від 02.10.2024, який призначений виключно для встановлення факту відповідності вузла обліку та схем його підключення проєктним рішенням та не може бути розцінений як доказ виявленого та зафіксованого відповідно до Кодексу комерційного обліку електричної енергії та вказаних Правил порушення;
- не дотриманням відповідачем-1 п. 2.5.4 гл. 2.5 та п. 12.1.3 гл. 12.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії та, відповідно, не було усунуто виявлену ним несправність приладу обліку протягом одного календарного місяця з дня її виявлення;
- відсутністю у матеріалах справи належних та допустимих доказів некоректної роботи фази “С” приладу обліку в період з 08.11.2023 по 01.10.2024 включно.
Місцевий господарський суд дійшов висновку, що обраний позивачем спосіб захисту порушеного права, який передбачає зобов`язання товариства з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник” вчинити дії щодо перерахунку розміру плати за спожиту електричну енергію за період з 02.04.2024 по 01.10.2024 на підставі оновлених сертифікованих даних комерційного обліку від АТ “ДТЕК Одеські електромережі” по точці комерційного обліку ФОП Друзенко І.Б. є ефективним та таким, що підлягає задоволенню, оскільки відповідає змісту порушеного права позивача та доповнює собою попередню задоволену судом позовну вимогу щодо зобов`язання відповідача-1 провести зняття (коригування, скасування, заміни) обсягів розподіленої електричної енергії у розмірі 207 942 кВт/год., нарахованих за період 02.04.2024 по 01.10.2024.
Судом першої інстанції встановлено, що вимоги позивача у частині визнання неправомірними дій АТ “ДТЕК Одеські електромережі” по проведенню донарахування 207942 кВт/год. електроенергії за період 02.04.2024 по 01.10.2024 неспроможні призвести до реального та ефективного захисту і відновлення порушеного права позивача, з огляду на що в задоволенні такої вимоги судом відмовлено.
Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 у справі №916/121/25 скасовано рішення господарського суду Одеської області від 10.07.2025 у справі №916/121/25 в частині задоволення позовних вимог та прийнято нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Здійснено розподіл судового збору.
Постанова мотивована тим, що донарахування необлікованої електричної енергії здійснено відповідно до вимог п. 2.3.16 Правил роздрібного ринку електроенергії та п. 8.6.11, 8.6.18, 8.6.20 та 8.6.21 Кодексу комерційного обліку електричної енергії - тимчасове порушення роботи вузла обліку не з вини споживача, тобто застосовано окремий порядок визначення обсягу електричної енергії, спожитої споживачем у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку, якщо вина споживача відсутня, за допомогою визначеного середньодобового обсягу споживання електричної енергії після відновлення роботи вузла обліку на основі двох найближчих до періоду розрахунку зчитаних та переданих фактичних показів лічильника, враховуючи, що між датами зняття цих показів не менше ніж 28 днів; період нарахування - з 02.04.2024 по 01.10.2024, що узгоджується з вимогами п. 8.6.20 Кодексу комерційного обліку електричної енергії (6 місяців).
Суд апеляційної інстанції зазначив, що складено акт технічної перевірки, а не акт про порушення, оскільки ознак вчинення порушень позивачем не встановлено, з огляду на те, що лічильник позивача, супутнє електричне обладнання, зокрема й трансформатор напруги, встановлені у розподільному пункті “Агаровий” (перебуває поза межами відповідальності позивача).
Також апеляційний господарський суд вказав на те, що саме на позивача як споживача законодавцем покладається обов`язок з перевірки показів засобів обліку або обсягів спожитої електричної енергії. Втім позивач на виконання пункту 2.3.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії не звертався до оператора системи розподілу щодо сумнівів у правильності показів засобів вимірювальної техніки, незважаючи на те, що на рідкокристалічному екрані лічильника позивача відображалося тільки дві фази у вигляді “L1”, “L2”, інформація про третю фазу “L3” була відсутня, що вбачається із наявних у матеріалах справи фото лічильника позивача.
Судом взято до уваги роздруківки з програмного комплексу АСКОЕ, з яких вбачається ідентифікація даних за назвою ОСР, місця встановлення лічильника (РП “Агаровий” 6 кВт, ТП-5280), споживача (ФО Друзенко І.Б.), номер лічильника (02598814), тип лічильника (GAMA 300), встановлені трансформатори напруги (KU 6000/100), трансформатори струму (KI 50/5) та інформація по фазам А, В,С, де 07.11.2023 - це початкова дата отримання інформації, 02.10.2024 - кінцева дата отримання інформації.
Крім того, суд апеляційної інстанції зазначив, що Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, не висловлено жодних зауважень до роботи первинної системи збору даних АСКОЕ, як в цілому до роботи системи, так і відносно комерційного обліку електричної енергії фізичної особи - підприємця Друзенко Ірини Борисівни.
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15.01.2026 касаційну скаргу фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни задоволено частково. Постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.11.2025 та додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.12.2025 у справі №916/121/25 скасовано. Справу №916/121/25 передано на новий розгляд до Південно-західного апеляційного господарського суду.
Верховний Суд виходив із того, що донарахування вартості електричної енергії можливе лише за умови належного встановлення підстав такого нарахування відповідно до законодавства у сфері ринку електричної енергії. Зокрема, застосування розрахункового способу визначення обсягу споживання (за середньодобовим показником) допускається лише у разі доведеного порушення вимірювань вузлом обліку або тимчасового порушення його роботи, що вплинуло на достовірність обліку (ч. 1 ст. 4, ч. 6 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії»; п. 2.3.16 ПРРЕЕ; п.п. 8.6.11, 8.6.18 Кодексу комерційного обліку електричної енергії).
Суд апеляційної інстанції дійшов передчасного висновку про правомірність донарахувань, оскільки не встановив належним чином характер та наслідки виявленої несправності, що є визначальним для правильного вибору способу нарахування.
Судом апеляційної інстанції не досліджено питання чи є наслідком несправності трансформатора напруги (відсутність напруги по фазі «С»): порушення нормального режиму роботи приладу обліку (недоврахування розподіленої електричної енергії); припинення роботи приладу обліку; систематична похибка вимірювання (при відсутності фіксації виходу із ладу засобу вимірювальної техніки).
Водночас від встановлення зазначених обставин залежить порядок нарахування обсягу спожитої електричної енергії: при порушенні вимірювань - розраховується за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії таким споживачем; у разі виявлення систематичної похибки вимірювання та/або отриманих із ЗКО даних обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань (але не більше шести місяців) - визначається за показами цього ЗКО скоригованими на величину систематичної похибки, встановленої експертизою.
Судами не досліджено питання зчитування відповідачем-1 даних лічильника фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни GAMА 300 заводський № 02598814, який знаходиться на балансі АТ «ДТЕК Одеські електромережі», що зберігалися в пам`яті приладу обліку електричної енергії, (показники за різні періоди, дані про події та стан мережі, тощо). Також не досліджено встановлення представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» при технічній перевірці від 02.10.2024 стан роботи приладу обліку електричної енергії.
Крім того, судом апеляційної інстанції не досліджувалося питання наслідків непрацюючої АСКОЕ чи призводить це до припинення роботи приладу обліку чи лише унеможливлює АСКОЕ зчитування і збереження та передачу поточних і архівних даних з пам`яті працюючих приладів обліку електроенергії.
З огляду на зазначене, суд апеляційної інстанції, встановивши відсутність напруги по фазі «С» вимірювального трансформатора напруги, дійшов передчасних висновків про наявність підстав для нарахування обсягу спожитої електричної енергії за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії, з огляду на не встановлення судом апеляційної інстанції ключової обставини, що потребує з`ясування, а саме порушення вимірювань засобом комерційного обліку електричної енергії.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №916/121/25 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Ярош А.І., судді Діброва Г.І., Принцевська Н.М., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.02.2026.
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.02.2026 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» на рішення Господарського суду Одеської області від 10.07.2025 у справі №916/121/25; призначено справу до розгляду на 07.04.2026 об 11:00.
Від Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” надійшли письмові пояснення, в яких Відповідач наголошує, що обґрунтовано застосовано абзаци 1 та 3 п. 8.6.18 Кодексу, оскільки систематичної похибки вимірювання встановлено не було, що виключає застосування абзацу 2 цієї норми, адже в даній справі мало місце не просто «відхилення» у роботі лічильника, а повне порушення вимірювань по одній із фаз через несправність вимірювального трансформатора напруги.
У своїх поясненнях Відповідач зазначає, що за відсутності напруги по фазі «С», яку він підтверджує даними АСКОЕ та актом технічної перевірки, лічильник GAMA 300 фізично не міг здійснювати коректний облік спожитої енергії. Оскільки один із трьох еталонних сигналів, необхідних для математичного розрахунку потужності, дорівнював нулю, дані в пам`яті приладу є завідомо недостовірними, оскільки відображали лише часткове споживання.
Відповідач акцентує увагу на тому, що вказана несправність підпадає саме під дію абзацу 1 пункту 8.6.18 Кодексу комерційного обліку, оскільки за нульового значення напруги неможливо встановити «систематичну похибку» для коригування показів. Таким чином, єдиним легітимним способом визначення обсягу енергії в цей період є розрахунок за середньодобовим показником споживання, що і було зроблено оператором системи.
Окремо у поясненнях Відповідач вказує на коректність ідентифікації дати початку порушення. Згідно з вичитками з системи АСКОЕ, саме 08.11.2023 було зафіксовано миттєве зникнення напруги по фазі «С», що чітко розмежовує період штатної роботи обладнання та період його несправності. На переконання Відповідача, сукупність наданих доказів (акти, звіти АСКОЕ та фотофіксація дисплею) повністю підтверджує обґрунтованість обраного методу нарахування.
Позивач у письмових поясненнях, поданих на виконання вказівок Верховного Суду, зазначає, що ключовим для нового розгляду є встановлення факту порушення вимірювань електричної енергії засобом комерційного обліку, без чого застосування п. 8.6.18 Кодексу комерційного обліку є неможливим. На його думку, відповідач такого факту не довів, а отже відсутні підстави для донарахування.
Позивач наголошує, що єдиним належним доказом порушення вимірювань є дані пам`яті лічильника (журнал подій), які відповідач не надав, попри обов`язок їх зчитування. Натомість подані роздруківки з АСКОЕ не можуть вважатися допустимими доказами, оскільки ця система не є засобом вимірювання, не зареєстрована належним чином та, за твердженням самого відповідача, у спірний період не функціонувала.
Крім того, позивач звертає увагу, що акт технічної перевірки фіксує працездатність лічильника, що виключає застосування методики для непрацюючих приладів обліку, а також вказує на допущені відповідачем порушення вимог Кодексу комерційного обліку щодо контролю, усунення несправностей та фіксації порушень.
З урахуванням наведеного позивач вважає, що відсутність належних доказів порушення обліку унеможливлює будь-яке донарахування електричної енергії, а відповідні вимоги є безпідставними.
Протокольною ухвалою суду від 07.04.2026 оголошено перерву в розгляді даної справи до 02.06.2026 о 12:00.
В судовому засіданні 02.06.2026 брали участь представники учасників справи.
Відповідно до приписів ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи на предмет правильності застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, Акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” є ліцензіатом з розподілу електричної енергії споживачам (постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 06.11.2018 № 1345) та надає послуги з розподілу електричної енергії споживачам, об`єкти енергоспоживання яких розташовані у Одеській області та місті Одесі.
Фізична особа-підприємець Друзенко Ірина Борисівна приєдналася до умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на сайті Оператора системи розподілу - акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі”, на умовах раніше укладеного договору про постачання електричної енергії № 026400-4 за технічними даними паспорту точки розподілу за адресою об`єкта споживача: м. Одеса, Миколаївська дорога, 126, ЕІС-код точок розподілу 62Z2996969094086, що підтверджується заявою-приєднання від 20.11.2018.
Відповідно до паспорту точки розподілу електричної енергії щодо об`єкта споживача зазначена наступна інформація: вид об`єкта – виробнича база (склади), адреса об`єкта: м. Одеса, Миколаївська дорога, 126.
09 листопада 2021 року між товариством з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник” (постачальник) та фізичною особою – підприємцем Друзенко Іриною Борисівною (споживач) укладено договір про постачання електричної енергії споживачу № 135-21, відповідно до п. 2.1 якого споживач зобов`язується купувати електричну енергію та оплачувати постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії, здійснювати інші платежі згідно з умовами цього договору.
За умовами укладеного договору для здійснення розрахунків за цим договором використовуються дані постачальника послуг комерційного обліку, Оператора системи розподілу, у разі виконання ним функцій постачальника комерційного обліку (п. 5.8).
Згідно з актом № 4169 розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін від 07.08.2023, що є додатком № 6 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 026400-4, на балансі позивача знаходяться: КТПГС – 5280 з трансформатором 400 кВА, 6/0,4 кВ; кабельна лінія 6 кВ від РП “Агаровий” до КТПГС-5280, 3САХЕТ-10 (1*70/35), довжиною – 150 м; внутрішні мережі та електрообладнання споживача. У оператора системи розподілу – розподільний пункт “Агаровий” (РП “Агаровий”). Межа балансової належності електромережі та експлуатаційної відповідальності сторін встановлюється на болтовому з`єднанні наконечників кабельних вводів 6 кВ в РП “Агаровий” в напрямку КТП-5280.
Акціонерне товариство “ДТЕК Одеські Електромережі” є відповідальним за РП “Агаровий”.
Актом встановлення, заміни, технічної перевірки, контрольного огляду, збереження пломб розрахункового технічного вимірювального комплексу електричної енергії понад 1000В №1005414 від 12.07.2022, складеним представниками ОСР, було встановлено, що трансформатор напруги знаходиться на балансі Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі”.
Додатком № 3 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №026400-4 “Відомості про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії та порядок обліку обсягу розподілу електричної енергії ФОП Друзенко І.Б.” від 07.08.2023 визначено, що стороною, відповідальною за збереження і цілісність засобів обліку та пломб, є акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі”.
Водночас передбачено, що обсяги спожитої електроенергії фізичної особи - підприємця Друзенко Ірини Борисівни визначаються за даними приладу обліку типу GAMA 300 заводський №02598814, встановленому у РП “Агаровий”.
15 серпня 2024 року фізична особа-підприємець Друзенко Ірина Борисівна направила звернення до акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” з документами щодо узгодження питання відносно встановлення генеруючої установки на об`єкті позивача.
02 вересня 2024 року позивач отримала відповідь від ОСР №19/31-284, згідно з якою акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” повідомило, що його фахівцями було проведено обстеження комерційного обліку, який встановлений у комірці № 3 РП “Агаровий”, та виявлено несправність трансформатора напруги та АСКОЕ. Інформація щодо необхідності проведення випробування трансформатора напруги чи його заміни передана до центру з ремонту та експлуатації розподільчих мереж.
Акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” зазначає, що його працівниками було зафіксовано, що по даним Автоматизованої системи комерційного обліку електроенергії (далі – АСКОЕ) прилад обліку електричної енергії GAMA 300 заводський № 02598814 фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни, встановлений за адресою: м. Одеса, Миколаївська дорога, 126, не виходить на зв`язок з 08.11.2023.
Також акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” стверджує, що збій у роботі по фазі “С” виник з 08.11.2023 по 02.10.2024, що підтверджується даними з програмного комплексу АСКОЕ.
02 жовтня 2024 року представниками акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” було здійснено технічну перевірку приладу обліку фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни GAMА 300 № 025598814 за адресою споживання електричної енергії та складено акт №1100318 технічної перевірки та/або пломбування вузла обліку електричної енергії (ВОЕ) понад 1000В.
Актом № 1100318 від 02.10.2024 встановлено, що засіб обліку придатний до експлуатації в якості розрахункового, а в примітці до акта зазначено: “з 08.11.2023 відсутня напруга по фазі “С” вимірювального трансформатора напруги. З 02.10.2024 схема обліку відновлена. Лічильник працює у своєму технічному стані”.
Після складання 02.10.2024 акта № 1100318 фізична особа-підприємець Друзенко Ірина Борисівна звернулась до акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” з електронним зверненням з метою отримання інформації щодо переданих обсягів у частині розподілу електричної енергії.
У відповідь ОСР повідомив позивачу, що згідно з п. 8.6.11, 8.6.20 Кодексу комерційного обліку електричної енергії було донараховано обсяг електричної енергії з 08.11.2023 по 02.10.2024, що складає 428629 кВт./год.
Після цього на адресу позивача надійшла досудова вимога від товариства з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник” щодо сплати донарахування за електричну енергію та компенсацію витрат за розподіл електричної енергії за період з 08.11.2023 по 02.10.2024 у сумі 4 407 029, 84 грн.
Не погоджуючись із донарахуванням та враховуючи відсутність у акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” доказів, які б підтверджували непрацюючу фазу “С” з 08.11.2023, позивач звернувся до ОСР із запитом щодо отримання інформації у частині погодинних графіків навантаження з приладу обліку електричної енергії фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни за період з листопада 2023 року по вересень 2024 року.
У листі № 101/26/03-9422 від 30.12.2024 акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” повідомило, що розрахунок обсягів спожитої електричної енергії споживачу фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни у листопаді 2024 року проведений за період з 02.04.2024 по 01.10.2024. Цим же листом було повідомлено, що надати належним чином засвідчені копії погодинних графіків навантаження з приладу обліку електричної енергії споживача за період з листопада 2023 року по вересень 2024 року не уявляється можливим, оскільки протягом запитуваного періоду прилад обліку не враховував електричну енергію у зв`язку з пошкодженням трансформатора напруги в РП “Агаровий”, також не працювала АСКОЕ. 
Крім того, акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” повідомило позивача, що розрахунок обсягів спожитої електричної енергії за адресою: Миколаївська дорога, 126, м. Одеса, здійснений за період з 08.11.2023 по 02.10.2024, скасовано, та виконано розрахунок за період з 02.04.2024 по 01.10.2024 в обсязі 207942 кВт/год. за 6 місяців.
Акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” пояснило, що розрахунок обсягів спожитої електроенергії було виконано за середньодобовим обсягом, визначеним після відновлення роботи вузла обліку на основі двох найближчих до періоду розрахунку зчитаних та переданих фактичних показів, при умові, що період між датами не менше ніж 28 днів, згідно з пунктом 8.6.11 Кодексу комерційного обліку електричної енергії за період з 02.04.2024 по 01.10.2024 в обсязі 207942 кВт/год.
Предметом позову є вимоги позивача про визнання дій Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» по проведенню донарахування 207942 кВт/год. електроенергії за період 02.04.2024 по 01.10.2024 неправомірними, зобов`язання Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» відновити становище, яке існувало до порушення прав та законних інтересів позивача, шляхом проведення зняття (коригування, скасування, заміни) обсягів (сертифікованих даних) комерційного обліку у розмірі 207942 кВт/год., нарахованих за період 02.04.2024 по 01.10.2024, з комерційного обліку електричної енергії на електронній платформі «Marketmanagementsystem» (MMS) в реєстрі споживачів Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергопостачальник», та зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергопостачальник» вчинити дії щодо перерахунку розміру плати за спожиту електричну енергію за період з 02.04.2024 по 01.10.2024 на підставі оновлених даних, отриманих від Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі».
Надаючи правову оцінку обставинам даної справи, судова колегія апеляційної інстанції виходить з наступного.
Правовідносини, що виникають при купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії врегульовані Законом України «Про ринок електричної енергії», а також Правилами роздрібного ринку електроенергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, №312 від 14.03.2018 (надалі – Правила роздрібного ринку електроенергії).
Відповідно до ч. 6 ст. 56 “Про ринок електричної енергії” постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.
Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України “Про ринок електричної енергії” учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з розподілу та про постачання електричної енергії споживачу.
За приписами ст. 1 Закону України “Про ринок електричної енергії” оператор системи розподілу (ОСР) – це юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності; електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу; споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.
Судами встановлено, що відповідач-1 – акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі” є ліцензіатом з розподілу електричної енергії споживачам (постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 06.11.2018 № 1345) та надає послуги з розподілу електричної енергії споживачам, об`єкти енергоспоживання яких розташовані у Одеській області в межах розташування системи розподілу електричної енергії.
Відповідач-2 - товариство з обмеженою відповідальністю “Енергопостачальник” є постачальником електричної енергії на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу відповідно до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 06.11.2018 № 1344.
Фізична особа-підприємець Друзенко Ірина Борисівна є споживачем послуг з розподілу електричної енергії та послуг комерційного обліку у спірних правовідносинах.
Згідно з положеннями пункту 10 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2013 № 312, до запуску електронної платформи Датахаб адміністратора комерційного обліку функції адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку електричної енергії, у тому числі адміністрування процедури зміни постачальника електричної енергії у межах території ліцензованої діяльності, виконує відповідний оператор системи розподілу.
Акціонерне товариство “ДТЕК Одеські електромережі”, як оператор системи розподілу, здійснює комерційний облік електроенергії, спожитої позивачем та щомісячний розрахунок обсягів спожитої позивачем електричної енергії.
У пункті 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії зазначено, що необлікована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.
Кодекс комерційного обліку електричної енергії, затверджений постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 (у редакції постанови НКРЕКП від 20.03.2020 № 716) визначає основні положення щодо організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, права та обов`язки учасників ринку, постачальників послуг комерційного обліку та адміністратора комерційного обліку щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, отримання точних і достовірних даних комерційного обліку та їх агрегації (об`єднання), порядок проведення реєстрації постачальників послуг комерційного обліку, точок комерційного обліку та реєстрації автоматизованих систем, що використовуються для комерційного обліку електричної енергії, договори про інформаційну взаємодію на ринку електричної енергії та про надання послуг комерційного обліку електричної енергії.
За приписами пункту 1.2.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії засоби комерційного обліку електричної енергії (ЗКО) - узагальнена назва засобів, що використовуються для здійснення комерційного обліку електричної енергії (ЗВТ, допоміжне обладнання, засоби та системи збору та обробки результатів вимірювання, формування, збереження та передачі даних комерційного обліку та керування даними тощо) відповідно до цього Кодексу; -вузол обліку електричної енергії (вузол обліку) - сукупність обладнання та засобів вимірювальної техніки, змонтованих та з`єднаних між собою за встановленою схемою для забезпечення вимірювання та обліку електричної енергії в заданій точці вимірювання. До складу вузла обліку можуть входити лічильники електричної енергії, трансформатори струму, трансформатори напруги, устаткування автоматичного відключення чи обмеження потужності, засоби захисту (автоматичні вимикачі або запобіжники), вторинні кола струму і напруги та інші допоміжні засоби (тестові блоки, перетворювачі імпульсів, блоки живлення, обладнання дистанційної передачі даних тощо). Характеристики складових вузла обліку мають бути достатніми для вимірювання електричної енергії із заданою періодичністю та похибкою; лічильник електричної енергії (лічильник) - ЗВТ, що здійснює вимірювання та реєстрацію кількості електричної енергії та, опціонально, величини електричної потужності, параметрів якості електричної енергії та безперервності її розподілу, інших фізичних параметрів електричної енергії в точці вимірювання; сторона, відповідальна за точку комерційного обліку (ВТКО) - юридична або фізична особа (зокрема фізична особа-підприємець), яка відповідає за організацію комерційного обліку електричної енергії в конкретній точці комерційного обліку відповідно до цього Кодексу; точка комерційного обліку (ТКО) - фізична або умовна (віртуальна) точка (як елемент інформаційної моделі ринку), ідентифікована відповідним ЕІС-кодом, якої стосуються дані комерційного обліку електричної енергії, які використовуються для розрахунків між учасниками ринку електричної енергії та/або для формування звітності.
Відповідно до п. 2.7.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії ВТКО для ТКО, які забезпечені вузлами обліку, є оператор мережі або сторона, приєднана до мережі, що на законних підставах володіє чи користується лічильником у складі вузла обліку для цієї ТКО, якщо інше не встановлено цим Кодексом або договором.
Пунктом 2.7.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії визначено, що ОСР є ВТКО для всіх ТКО: де встановлені належні йому лічильники; де облік електричної енергії здійснюється без улаштування вузла обліку; в індивідуальних побутових споживачів для вузлів обліку, результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиту для побутових потреб електричну енергію (незалежно від того хто є власником лічильника електричної енергії).
У пункті 2.7.4 Кодексу комерційного обліку електричної енергії зазначено, що ВТКО відповідальна за експлуатацію та технічний стан належних їй ЗКО та вузлів обліку в ТКО.
ВТКО відповідальна за безперервність процесів вимірювання, формування та передачі даних комерційного обліку для відповідних ТКО згідно з регламентами та протоколами інформаційної взаємодії учасників ринку щодо обміну даними комерційного обліку, що забезпечується за власний кошт та власними силами або шляхом укладення договору з ППКО відповідно до вимог цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом (п. 2.7.5 Кодексу комерційного обліку електричної енергії).
Відповідно до п. 2.7.8 Кодексу комерційного обліку електричної енергії ВТКО для кожної ТКО в межах відповідальності зобов`язана, зокрема:
1) забезпечити експлуатацію та технічний стан належних їй ЗКО та вузлів обліку, а також безперервність процесів вимірювання, формування та передачі даних комерційного обліку згідно з регламентами та протоколами інформаційної взаємодії учасників ринку щодо обміну даними комерційного обліку;
2) забезпечити для визначеного ППКО можливість періодичного та позапланового зчитування результатів вимірювання та даних про стан з належних їй лічильників відповідно до вимог цього Кодексу;
3) забезпечити заміну ППКО у випадку анулювання реєстрації цього ППКО;
4) надати уповноваженим ППКО (у ролі ОЗД та ОДКО) в електронному вигляді протягом трьох робочих днів з дня призначення такого ППКО таку інформацію щодо ЗКО та способу обміну даними:
параметри програмування лічильника та доступу до комунікаційного обладнання лічильників;
основні та ідентифікаційні дані щодо ТКО та лічильника, необхідні для отримання даних з лічильника;
спосіб обміну даними ППКО з оператором мережі/АКО;
5) забезпечувати допуск представників оператора мережі до вузлів обліку для зчитування та контролю показів належних їй лічильників, виконання контрольного огляду вузлів обліку, технічної перевірки, проведення інших перевірок вузлів обліку та/або ЗВТ відповідно до вимог цього Кодексу;
6) інформувати визначених ППКО про невідповідність належних їм вузлів обліку вимогам цього Кодексу;
7) забезпечити за рекомендаціями ППКО приведення вузлів обліку у відповідність до вимог цього Кодексу самостійно або із залученням ППКО;
8) гарантувати своєчасний і недискримінаційний доступ уповноважених осіб заінтересованих сторін до вузлів обліку, а також до даних вимірювань;
9) дотримуватись вимог цього Кодексу, Правил ринку, Правил роздрібного ринку та вимог законодавства щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії.
Згідно з п. 5.5.1, 5.5.6 Кодексу комерційного обліку електричної енергії власники (користувачі) електроустановок, об`єктів або окремих елементів об`єкта, території (приміщення), де встановлені ЗКО, пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також інше обладнання вузлів обліку, відповідають за їх збереження і цілісність (зокрема дотримання обумовлених проєктом параметрів зовнішнього середовища, захист від пошкоджень та зовнішнього втручання) відповідно до акта пломбування (документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів). Відповідальність за експлуатацію та технічний стан ЗКО (засобів комерційного обліку) та іншого обладнання ВОЕ (вузла обліку електроенергії) покладається на їх власників, якщо інше не встановлено законом.
Пунктом 8.1.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії передбачено, що ППКО (у ролі ОЗД) повинен у межах регламентів, встановлених АКО, провести збір (або забезпечити прийом) результатів вимірювання та даних про стан з лічильників для всіх ТКО, за які він несе відповідальність, та передати їх ППКО (у ролі ОДКО).
Якщо неможливо отримати результати вимірювання для ТКО в автоматичному режимі, ППКО (у ролі ОЗД) повинен негайно вжити всіх можливих заходів для отримання цих даних в установлені строки та в повному обсязі, зокрема для виявлення і, якщо це можливо, усунення причини відсутності даних (п. 8.3.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії).
Пунктом 8.5.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії передбачено, що ППКО (у ролі ОЗД) проводить візуальне або за допомогою електронних засобів зчитування лічильників на місці в будь-якій ТКО, за яку він несе відповідальність, у всіх випадках, коли з якоїсь причини зчитати дані дистанційно через систему автоматичного зчитування результатів вимірювання неможливо. Таке локальне зчитування лічильника проводиться протягом п`яти робочих днів після дати виявлення проблеми і має бути зроблено, зазвичай, шляхом локального зчитування лічильника за допомогою електронних засобів. ППКО (у ролі ОЗД) інформує ВТКО про ситуацію щодо усунення проблеми, що унеможливила автоматичне зчитування результатів вимірювання.
Відповідно до п. 8.6.1, 8.6.9 Кодексу комерційного обліку електричної енергії зчитування показів з лічильників, встановлених у споживачів, може здійснюватися споживачем, а також оператором системи або ППКО (у ролі ОЗД) відповідно до цього Кодексу та умов договору. У разі ненадання споживачем (крім індивідуальних побутових споживачів) звіту про покази лічильників за розрахунковий місяць протягом трьох календарних днів після закінчення розрахункового місяця та за відсутності переданої (зчитаної) з них інформації засобами дистанційного зчитування та передачі даних, а також за відсутності контрольного огляду ЗКО протягом розрахункового місяця обсяг спожитої (розподіленої) електричної енергії за розрахунковий місяць визначається розрахунковим шляхом за значенням середньодобового обсягу споживання.
У пункті 8.6.11 Кодексу комерційного обліку електричної енергії зазначено, що середньодобовий обсяг споживання електричної енергії електроустановками споживача для цілей розрахунків визначається у кВт·год з округленням до чотирьох цифр після коми на основі фактичного споживання в аналогічному періоді попереднього року, розрахованого з урахуванням знятих фактичних або (у разі їх відсутності) оціночних показів лічильника та коефіцієнта приросту/зниження споживання (для індивідуальних побутових споживачів).
У разі відсутності відповідних історичних даних середньодобовий обсяг споживання розраховується на основі зафіксованих двох останніх послідовно зчитаних показів, кількості днів між цими зчитуваннями при умові, що між датами зчитування цих показів не менше ніж 28 днів (без урахування днів, коли електроустановки споживача були відключені оператором системи).
Для непрацюючих лічильників визначення середньодобового обсягу споживання електричної енергії проводиться після відновлення роботи вузла обліку на основі двох найближчих до періоду розрахунку зчитаних та переданих фактичних показів лічильника при умові, що між датами зняття цих показів не менше ніж 28 днів (без урахування днів, коли електроустановки споживача були відключені оператором системи).
Коефіцієнт приросту/зниження споживання розраховується у відносних одиницях з точністю до чотирьох цифр після коми як співвідношення приросту/зниження величини усередненого середньодобового обсягу споживання всіх індивідуальних побутових споживачів, для яких в ОСР наявні фактичні (отримані з лічильників) дані на перше число календарного місяця, наступного за розрахунковим, щодо їх споживання у розрахунковому місяці, у порівнянні з аналогічним періодом минулого року.
У разі сумніву споживача у правильності розрахунку величини середньодобового обсягу споживання електричної енергії він може звернутися до оператора системи або відповідного ППКО для здійснення контрольного зчитування та звірки показів або надання детальних пояснень щодо здійсненого розрахунку та/або ініціювати розгляд та вирішення суперечки згідно з цим Кодексом.
Відповідно до п. 8.6.18 Кодексу комерційного обліку електричної енергії у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку не з вини споживача обсяг спожитої електричної енергії від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається на підставі показів верифікаційних лічильників, а у разі їх відсутності розраховується відповідним оператором системи/ППКО за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії таким споживачем.
У разі виявлення систематичної похибки вимірювання та/або отриманих із ЗКО даних обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань (але не більше шести місяців), визначається за показами цього ЗКО скоригованими на величину систематичної похибки, встановленої експертизою.
Розрахований обсяг спожитої електричної енергії в період порушення обліку електричної енергії надається оператору системи, електропостачальнику та споживачу.
Пунктом 8.6.19 Кодексу комерційного обліку електричної енергії визначено, що розрахований оператором системи/ППКО обсяг електричної енергії включається до корисного відпуску електричної енергії споживачу та враховується сторонами шляхом перерахунку відповідного фізичного балансу електричної енергії за період порушення роботи вузла обліку.
Згідно з п. 8.6.20 Кодексу комерційного обліку електричної енергії датою початку періоду порушення роботи вузла обліку, за відсутності звернення споживача, вважається дата попереднього контрольного огляду або зняття показів, але не більше шести місяців, або час та день, зафіксовані ЗКО чи АСКОЕ (зокрема за результатами проведеної експертизи ЗКО). У випадку звернення споживача датою початку періоду порушення роботи вузла обліку вважається перший день поточного розрахункового місяця, у якому звернувся споживач (у разі відсутності даних, зафіксованих ЗКО чи АСКОЕ).
Згідно з п. 8.6.21 Кодексу комерційного обліку електричної енергії за день відновлення роботи вузла обліку приймається день підписання оператором системи, ППКО та споживачем акта технічної перевірки та пломбування вузла обліку після завершення ремонтних та налагоджувальних робіт, підключення ЗКО та їх налаштування (за необхідності).
Відповідно до п. 2.3.16 зазначених Правил у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку (у частині вимірювання обсягу електричної енергії та/або параметрів) не з вини споживача обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається відповідно до Кодексу комерційного обліку електричної енергії.
З матеріалів справи вбачається, між позивачем (Фізичною особою-підприємцем Друзенко Іриною Борисівною та відповідачем-2 (Товариством з обмеженою відповідальністю «Енергопостачальник») існують договірні відносини, які регулюються умовами договору про постачання електричної енергії споживачу.
За змістом позовної заяви позивач не погоджується з донарахуванням електричної енергії у загальному обсязі 207942 кВт/год. за період з 02.04.2024 по 01.10.2024 при непрацюючому трансформаторі напруги по фазі «С», оскільки вважає, що має розрахуватися тільки за фактично спожиту електричну енергію.
Обраний позивачем спосіб захисту порушеного права, який передбачає зобов`язання відповідача-2 вчинити дії щодо перерахунку розміру плати за спожиту електричну енергію за період з 02.04.2024 по 01.10.2024 на підставі оновлених сертифікованих даних комерційного обліку від АТ «ДТЕК Одеські електромережі» по точці комерційного обліку ФОП Друзенко Ірини Борисівни (ЕІС код: 62Z2996969094086, за адресою: м. Одеса, вул. Миколаївська дорога, 126), є ефективним, оскільки відповідає змісту порушеного права позивача та доповнює собою попередню позовну вимогу щодо зобов`язання відповідача-1 провести зняття (коригування, скасування, заміни) обсягів розподіленої електричної енергії в розмірі 207 942 кВт/год., нарахованих за період 02.04.2024 по 01.10.2024. А вимоги позивача в частині визнання неправомірними дій відповідача-1 по проведенню донарахування 207942 кВт/год. електроенергії за період 02.04.2024 по 01.10.2024 не спроможні призвести до реального та ефективного захисту і відновлення порушеного права позивача, з огляду на що такі вимоги задоволенню не підлягають. 
Вказані обставини не заперечуються учасниками справи.
Судом встановлено, що 02.10.2024 представниками АТ “ДТЕК Одеські електромережі” було здійснено технічну перевірку приладу обліку ФОП Друзенко І.Б. GAMА 300 №025598814 за адресою споживання електричної енергії та складено Акт № 1100318 технічної перевірки та/або пломбування вузла обліку електричної енергії (ВОЕ) понад 1000В.
Актом № 1100318 від 02.10.2024 встановлено, що засіб обліку придатний до експлуатації в якості розрахункового, а в примітці до Акта зазначено: “з 08.11.2023 відсутня напруга по фазі “С” вимірювального трансформатора напруги. З 02.10.2024 схема обліку відновлена. Лічильник працює в своєму тех.стані”.
Згідно з п. 6.5.5 Кодексу комерційного обліку електричної енергії під час здійснення технічної перевірки вузлів обліку та ЗКО має бути виконаний комплекс робіт щодо визначення відповідності стану та схем підключення ЗКО та іншого обладнання вузлів обліку відповідним проєктним рішенням (проєкту), виявлення їх пошкодження, пошкодження або зриву встановлених пломб та індикаторів, порушення схеми підключення, перевірка стану індикаторів магнітного та/або електричного полів, встановлених на/у ЗКО, виявлення наявності пристроїв впливу або інших ознак втручання в роботу ЗКО, зчитування показів та інформації, що зберігається в первинній базі даних лічильників електричної енергії, перевірка та, у разі потреби, синхронізація або установлення часу годинника інтервальних лічильників електричної енергії, а також перевірка (з використанням спеціальних технічних засобів та, за необхідності, частковим демонтажем будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів) стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання для виявлення позаоблікових підключень або підключень, що можуть призвести до спотворення результатів вимірювання та/або комерційного обліку електричної енергії. 
Пунктом 6.5.7 Кодексу комерційного обліку електричної енергії встановлено, що результати технічної перевірки оформлюються актом технічної перевірки, а у разі виявлення порушень - актом про порушення.
Згідно з п. 6.5.10 Кодексу комерційного обліку електричної енергії факт проведення контрольного огляду/технічної перевірки та пломбування/розпломбування має бути зафіксований актом контрольного огляду/технічної перевірки та актом пломбування/розпломбування із зазначенням результатів контрольного огляду/технічної перевірки/ пломбування/розпломбування, прізвищ та номерів службових посвідчень уповноважених представників оператора системи, які проводили контрольний огляд/технічну перевірку/пломбування/розпломбування, та інформації про інших осіб, які були присутні під час проведення контрольного огляду/технічної перевірки/ пломбування/розпломбування.
У пункті 6.5.12 Кодексу комерційного обліку електричної енергії у випадку установлення в результаті контрольного огляду або технічної перевірки порушень стану комерційного обліку електричної енергії представник оператора системи повинен ознайомити споживача з правовими наслідками, що виникають у результаті зафіксованих порушень.
Відповідно до п. 6.5.13 Кодексу комерційного обліку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, мережами якого передається/розподіляється електрична енергія споживачу, порушень цього Кодексу або Правил роздрібного ринку, зокрема фактів безоблікового споживання електричної енергії, пошкодження чи зриву пломб, пломбувального матеріалу та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, або пошкодження відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження ЗКО, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення відповідно до Правил роздрібного ринку.
Згідно з п. 8.2.4, 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.
У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Відповідно до п. 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень:
1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);
2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб);
3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо);
4) фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів);
5) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку;
6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку;
7) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку;
8) використання “штучного нуля”, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії;
9) пошкодження або відсутність пломб на засобах вимірювальної техніки, що вимірюють обсяг електричної енергії, розподіленої мережами споживача (основного споживача), пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) зазначених засобів вимірювальної техніки (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб), інші дії споживача, які призвели до зміни показів цих засобів вимірювальної техніки.
Пунктом 1.1.2 ПРРЕЕ встановлено, що акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил.
Тобто в акті технічної перевірки зазначаються результати контрольного огляду/технічної перевірки, зокрема: відповідність схеми підключення та самого вузла проєкту та вимогам нормативних документів, стан пломб (цілісність, дата встановлення), візуальний огляд на ознаки втручання, пошкоджень чи позаоблікових підключень, зчитування даних із лічильника (обсяги споживання, журнал подій, дата останньої перевірки), виявлені недоліки та порушення (якщо є), опис виявлених невідповідностей проєкту чи правилам, тощо. 
Акт про порушення складається оператором системи, мережами якого передається/розподіляється електрична енергія споживачу, у разі порушень Кодексу комерційного обліку електричної енергії або Правил роздрібного ринку електричної енергії споживачем електричної енергії, виявлених під час контрольного огляду або технічної перевірки.
У розділі 8.4 ПРРЕЕ регламентовано визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил.
Тобто, якщо під час технічної перевірки вузла обліку електроенергії виявляється факт безоблікового споживання (наприклад, самовільне підключення споживачем, пошкодження лічильника, тощо) та інші порушення ПРРЕЕ, то складається акт про порушення, який є підставою для подальших дій, включаючи перерахунок обсягу спожитої електроенергії на підставі розд. 8.4 ПРРЕЕ.
Оскільки, як встановлено судом, лічильник позивача, супутнє електричне обладнання, зокрема й трансформатор напруги, встановлені в розподільному пункті “Агаровий” (перебуває поза межами відповідальності позивача), жодних ознак вчинення порушень позивачем, як і відповідачем-1 не виявлено, акт про порушення не складався.
Судами встановлено, що у зв?язку з відсутністю напруги по фазі “С” вимірювального трансформатора напруги, АТ “ДТЕК Одеські електромережі” здійснило нарахування вартості спожитої електричної енергії. Так, у зв`язку з виявленням на об`єкті позивача факту відсутності напруги по фазі «С» вимірювального трансформатора напруги та недообліку електричної енергії у період з 02.04.2024 по 01.10.2024, Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі» було визначено обсяг електричної енергії (207942 кВт/год) за допомогою визначеного середньодобового обсягу споживання електричної енергії після відновлення роботи вузла обліку на основі двох найближчих до періоду розрахунку зчитаних та переданих фактичних показів лічильника, враховуючи, що між датами зняття цих показів не менше ніж 28 днів. 
Період розрахунку склав 6 місяців та для визначення середньодобового обсягу спожитої електричної енергії було взято показання приладу обліку на день відновлення вузла 02.10.2024 та зафіксовані АСКОЕ на початок доби 30.10.2024. При виконанні розрахунку були враховані обсяги спожитої електричної енергії у період з 02.04.2024 по 01.10.2024, визначені за показниками лічильника, які надавались представником позивача, та з урахуванням відсутності електричної енергії з причин бойових дій, застосуванням графіків відключень. Відтак, обсяг визначеної відповідачем-1 спожитої позивачем електроенергії за 6 місяців (з 02.04.2024 по 01.10.2024) склав 207942 кВт/год.
При первісному розгляді суд апеляційної інстанції, відмовляючи позивачеві в задоволенні позову вказав на те, що донарахування необлікованої електричної енергії здійснено відповідно до вимог п. 2.3.16 Правил роздрібного ринку електроенергії та п. 8.6.11, 8.6.18, 8.6.20 та 8.6.21 Кодексу комерційного обліку електричної енергії - тимчасове порушення роботи вузла обліку не з вини споживача, тобто застосовано окремий порядок визначення обсягу електричної енергії, спожитої споживачем у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку, якщо вина споживача відсутня, за допомогою визначеного середньодобового обсягу споживання електричної енергії, після відновлення роботи вузла обліку на основі двох найближчих до періоду розрахунку зчитаних та переданих фактичних показів лічильника, враховуючи, що між датами зняття цих показів не менше ніж 28 днів; період нарахування - з 02.04.2024 по 01.10.2024, що узгоджується з вимогами п. 8.6.20 Кодексу комерційного обліку електричної енергії (6 місяців).
Так, суд виходив з того, що за визначенням, наведеним у пункті 1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил.
За матеріалами цієї справи, при фактичному обстеженні комерційного обліку в РП «Агаровий», 02.10.2024 працівниками Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» було виявлено несправність трансформатора напруги. Відновлення схеми обліку було виконано, про що представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» було складено акт технічної перевірки та/або опломбування вузла обліку електричної енергії (ВОЕ) понад 1000 В №1100318 від 02.10.2024 за підписами представників Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» та представника користувача електроустановки Морозова С.В.
За змістом акту технічної перевірки №1100318 від 02.10.2024 викладено інформацію із зазначенням фактичного стану ЗВТ та іншого обладнання вузла обліку, зокрема виявлених недоліків.
З урахуванням того, що лічильник позивача, супутнє електричне обладнання, зокрема й трансформатор напруги, встановлені в розподільному пункті «Агаровий» (перебуває поза межами відповідальності позивача), жодних ознак вчинення порушень як позивачем, так і відповідачем-1 не встановлено, тому акт про порушення не складався, а складено акт технічної перевірки. З урахуванням викладеного, є помилковим висновок суду першої інстанції про порушення Акціонерним товариством «ДТЕК Одеські електромережі» процедури фіксації порушення у вигляді нескладання акту про порушення.
Крім того, колегія суддів вважала за необхідне зазначити, що відповідно до пункту 2.3.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виникнення у споживача сумніву у правильності показів засобів вимірювальної техніки та/або обсягів споживання електричної енергії, на підставі яких здійснювались нарахування у пред`явленому до оплати документі, споживач подає про це заяву оператору системи/постачальнику послуг комерційного обліку, а у разі виникнення сумніву у правильності суми у пред`явленому до оплати документі щодо оплати за постачання або розподіл (передачу) електричної енергії - учаснику роздрібного ринку, який надав розрахунковий документ.
Учасник ринку протягом 5 робочих днів від дня одержання заяви перевіряє документ (рахунок) щодо оплати електричної енергії, послуг з розподілу (передачі), комерційного обліку електричної енергії, компенсації перетікань реактивної електричної енергії тощо, у разі необхідності звертається в установленому Кодексом комерційного обліку порядку щодо перевірки даних комерційного обліку.
На підставі отриманих за результатами перевірки даних комерційного обліку електропостачальник, оператор системи та постачальник послуг комерційного обліку за необхідності проводять відповідні коригування.
Отже, саме на позивача як споживача законодавцем покладається обов`язок з перевірки показів засобів обліку або обсягів спожитої електричної енергії. Втім позивач на виконання пункту 2.3.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії не звертався до оператора системи розподілу щодо сумнівів у правильності показів засобів вимірювальної техніки, незважаючи на те, що на рідкокристалічному екрані лічильника позивача відображалося тільки дві фази у вигляді «L1», «L2», інформація про третю фазу «L3» була відсутня, що вбачається із наявних в матеріалах справи фото лічильника позивача.
Разом з цим Акціонерним товариством «ДТЕК Одеські електромережі» на підтвердження непрацюючої фази «С» вимірювального трансформатора напруги у період з 08.11.2023 по 01.10.2024 було надано роздруківки з програмного комплексу АСКОЕ.
Згідно з підпунктом 3 пункту 1.2.1. Кодексу комерційного обліку електричної енергії автоматизована система комерційного обліку електричної енергії (АСКОЕ) - різновид автоматизованої системи, що складається із засобів вимірювальної техніки, а також з устаткування, що забезпечує збір, обробку, збереження та відображення інформації, засобів зв`язку та синхронізації часу, функціонально об`єднаних для забезпечення комерційного обліку електричної енергії;
Використання програмного комплексу АСКОЕ дозволяє зробити зчитування і збереження поточних і архівних даних з пам`яті приладів обліку електроенергії. Також АСКОЕ дозволяє в будь-який момент переглядати збережені архіви, контролюючи зміни в споживанні електроенергії, виникнення позаштатних і аварійних ситуацій, їх характер і тривалість з точністю до секунди.
З роздруківок з програмного комплексу АСКОЕ вбачається ідентифікація даних за назвою ОСР, місця встановлення лічильника (РП «Агаровий» 6 кВт, ТП-5280), споживача (ФО Друзенко І.Б.), номер лічильника (02598814), тип лічильника (GAMA 300), встановлені трансформатори напруги (KU 6000/100), трансформатори струму (KI 50/5) та інформація по фазам А, В,С. Вказане узгоджується з актом встановлення заміни технічної перевірки контрольного огляду збереження пломб розрахункового технічного вимірювального комплексу електричної енергії понад 1000В № 3950973 від 26.07.2023.
При цьому 07.11.2023 - це початкова дата отримання інформації, 02.10.2024 - кінцева дата отримання інформації, а не 07.11.2023, 08.11.2023, 01.10.2024, 02.10.2024 як окремі дати, у зв`язку з чим колегія суддів не погоджується з висновком місцевого господарського суду, що надані Акціонерним товариством «ДТЕК Одеські електромережі» докази неспроможні підтвердити непрацюючу фазу «С» за період з 08.11.2023 по 01.10.2024 включно, оскільки показують інформацію про стан фаз «А», «В» та «С» приладу обліку лише за чотири дати. Також у оскаржуваному рішенні суд першої інстанції дійшов висновку, що виявлені порушення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у постанові №715 від 13.05.2025 та вимоги у розпорядженні Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, №67-р від 13.05.2025 «Про усунення порушень АТ «ДТЕК Одеські електромережі» ставлять під сумнів достовірність даних комерційного обліку електричної енергії, що передаються по споживачу Фізичній особі – підприємцю Друзенко Ірині Борисовні програмним комплексом Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі», оскільки його реєстрація не відбулась в порядку, визначеному Регламентом реєстрації постачальників послуг комерційного обліку електричної енергії, що є додатком 1 до Кодексу комерційного обліку. Однак Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, не висловлено жодних зауважень до роботи первинної системи збору даних АСКОЕ, як в цілому до роботи системи, так і відносно комерційного обліку електричної енергії Фізичної особи - підприємця Друзенко Ірини Борисовни, а тому колегія суддів не погоджується із висновками суду першої інстанції про сумніви в достовірності даних комерційного обліку, що передавалися по Фізичній особі – підприємцю Друзенко Ірині Борисовні, з посиланням результати перевірки.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів при первісному розгляді справи зазначила, що чинним законодавством встановлено окремий порядок визначення обсягу електричної енергії, спожитої споживачем у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку не з вини споживача, у зв`язку з чим визначення Акціонерним товариством «ДТЕК Одеські електричні мережі» обсягу споживання електричної енергії за допомогою визначеного середньодобового обсягу споживання електричної енергії після відновлення роботи вузла обліку здійснено у відповідності до вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії та Кодексу комерційного обліку електричної енергії, що зумовлює відмову у задоволенні позовних вимог Фізичної особи – підприємця Друзенко Ірини Борисівни у повному обсязі з огляду на їх безпідставність.
Водночас Верховний Суд, скасовуючи постанову суду апеляційної інстанції та направляючий дану справу на новий розгляд, відзначив наступне.
За приписами пункту 1.2.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії вузол обліку електричної енергії (вузол обліку) - сукупність обладнання та засобів вимірювальної техніки, змонтованих та з`єднаних між собою за встановленою схемою для забезпечення вимірювання та обліку електричної енергії в заданій точці вимірювання
Відповідно до п. 8.6.18 Кодексу комерційного обліку електричної енергії у разі тимчасового порушення роботи вузла обліку не з вини споживача обсяг спожитої електричної енергії від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається на підставі показів верифікаційних лічильників, а у разі їх відсутності розраховується відповідним оператором системи/ППКО за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії таким споживачем.
Розрахований обсяг спожитої електричної енергії в період порушення обліку електричної енергії надається оператору системи, електропостачальнику та споживачу.
Однак, зазначений пункт Кодексу комерційного обліку електричної енергії підлягає застосуванню при одночасному тимчасовому порушенні роботи вузла обліку не з вини споживача та при наявності порушення вимірювань електричної енергії.
Тобто, для застосування зазначеного пункту до правовідносин, що склалися між сторонами у цій справі, та донарахування необлікованої електричної енергії визначальним є встановлення обставин порушення обліку електричної енергії. 
Відповідно до п. 1.2.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії автоматизована система комерційного обліку електричної енергії (АСКОЕ) - різновид автоматизованої системи, що складається із засобів вимірювальної техніки, а також з устаткування, що забезпечує збір, обробку, збереження та відображення інформації, засобів зв`язку та синхронізації часу, функціонально об`єднаних для забезпечення комерційного обліку електричної енергії.
Використання АСКОЕ дозволяє зробити зчитування і збереження поточних і архівних даних з пам`яті приладів обліку електроенергії.
Відповідач-1 зазначав, що представниками АТ “ДТЕК Одеські електромережі” було зафіксовано, що по даним Автоматизованої системи автоматизованого обліку електроенергії (АСКОЕ) прилад обліку електричної енергії GAMA 300 заводський № 02598814 ФОП Друзенко І.Б., встановлений за адресою: м. Одеса, Миколаївська дорога, 126, не виходить на зв`язок з 08.11.2023.
При фактичному обстеженні комерційного обліку в РП “Агаровий” 02.10.2024 працівниками АТ “ДТЕК Одеські електромережі” було виявлено несправність трансформатора напруги. Відновлення схеми обліку було виконано, що підтверджується актом технічної перевірки та/або опломбування вузла обліку електричної енергії (ВОЕ) понад 1000 В № 1100318 від 02.10.2024.
У листах до позивача відповідач-1 зазначав, що в період з листопада 2023 року прилад обліку не враховував електричну енергію та не працювала АСКОЕ.
Судом апеляційної інстанції не досліджено питання чи є наслідком несправності трансформатора напруги (відсутність напруги по фазі “С”): порушення нормального режиму роботи приладу обліку (недоврахування розподіленої електричної енергії); припинення роботи приладу обліку; систематична похибка вимірювання (при відсутності фіксації виходу із ладу засобу вимірювальної техніки).
Водночас від встановлення зазначених обставин залежить порядок нарахування обсягу спожитої електричної енергії: при порушенні вимірювань - розраховується за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії таким споживачем; у разі виявлення систематичної похибки вимірювання та/або отриманих із ЗКО даних обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань (але не більше шести місяців) - визначається за показами цього ЗКО скоригованими на величину систематичної похибки, встановленої експертизою.
Судами не досліджено питання зчитування відповідачем-1 даних лічильника фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни GAMА 300 заводський № 02598814, який знаходиться на балансі АТ “ДТЕК Одеські електромережі”, що зберігалися в пам`яті приладу обліку електричної енергії, (показники за різні періоди, дані про події та стан мережі, тощо). Також не досліджено встановлення представниками АТ “ДТЕК Одеські електромережі” при технічній перевірці від 02.10.2024 стан роботи приладу обліку електричної енергії.
Крім того, судом апеляційної інстанції не досліджувалося питання наслідків непрацюючої АСКОЕ чи призводить це до припинення роботи приладу обліку чи лише унеможливлює АСКОЕ зчитування і збереження та передачу поточних і архівних даних з пам`яті працюючих приладів обліку електроенергії.
З огляду на зазначене, суд апеляційної інстанції, встановивши відсутність напруги по фазі “С” вимірювального трансформатора напруги, дійшов передчасних висновків про наявність підстав для нарахування обсягу спожитої електричної енергії за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії, з огляду на не встановлення судом апеляційної інстанції ключової обставини, що потребує з`ясування, а саме порушення вимірювань засобом комерційного обліку електричної енергії.
Колегія суддів апеляційного господарського суду при повторному розгляді приймає до уваги, що за приписами частини 1 статті 316 Господарського процесуального кодексу України вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду під час нового розгляду справи.
Отже, з огляду на встановлені судами обставини та вказівки Верховного Суду, судова колегія наголошує, що для застосування механізму донарахування за п. 8.6.18 Кодексу комерційного обліку електричної енергії (ККОЕЕ) визначальним є встановлення обставин саме порушення вимірювань електричної енергії засобом комерційного обліку.
У частині третій статті 2 Господарського процесуального кодексу України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства визначено принцип змагальності сторін, сутність якого розкрита у статті 13 цього Кодексу.
Відповідно до частин першої, другої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Принцип змагальності сторін полягає в тому, що сторони у процесі зобов`язані в процесуальній формі довести свою правоту, за допомогою поданих ними доказів переконати суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень.
Отже, даний принцип забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладення тягаря доказування на сторони.
Частиною першою статті 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
В силу частини першої статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, в господарському процесі є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує.
Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 14 Господарського процесуального кодексу України).
Судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях та містити неточності у встановленні обставин, які мають вирішальне значення для правильного вирішення спору, натомість висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки мають бути вичерпними, відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами (постанова об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №920/528/19).
АТ «ДТЕК Одеські електромережі» заперечує проти позовних вимог та обґрунтовує наявність у ФОП Друзенко І.Б. тимчасового порушення роботи вузла обліку не з вини споживача такими доказами:
- актом технічної перевірки №1100318 від 02.10.2024, складеним у присутності представника споживача, яким зафіксовано несправність трансформатора напруги в РП «Агаровий» та відсутність напруги по фазі «С» з 08.11.2023, а також зазначено про відновлення схеми обліку. Акт містить відомості про проведення вимірювань із використанням портативного еталону CheckMeter 2.3;
- даними АСКОЕ щодо лічильника GAMA 300 №02598814, встановленого за адресою: м. Одеса, Миколаївська дорога, 126, за якими, з 08.11.2023 фіксується відсутність навантаження по фазі «С», тоді як 07.11.2023 та після відновлення (01– 02.10.2024) робота по всіх фазах відображена як штатна. Роздруківки містять ідентифікаційні дані об`єкта обліку та параметри по фазах «А», «В», «С», що узгоджується з іншими матеріалами справи.
- відображенням на дисплеї лічильника лише двох фаз («L1», «L2») за відсутності індикації фази «L3», що відповідно до інструкції з експлуатації лічильника GAMA 300, свідчить про відсутність навантаження у відповідній фазі.
На підставі вищенаведених доказів АТ «ДТЕК Одеські електромережі» вважає правомірним здійснення донарахування за п. 8.6.18 Кодексу комерційного обліку електричної енергії.
Оцінюючи наведені відповідачем-1 докази у їх сукупності та кожен окремо, колегія суддів дійшла висновку про їх неналежність та недостатність для підтвердження факту порушення обліку електричної енергії у розумінні вимог чинного законодавства, з огляду на таке.
Визначальним для правильного вирішення даного спору є встановлення характеру наслідків виявленої несправності трансформатора напруги по фазі «С», а саме - чи призвела така несправність до порушення вимірювань електричної енергії (у розумінні Кодексу комерційного обліку), чи мала місце інша технічна ситуація, яка не впливає на достовірність обліку або може бути усунута без застосування розрахункових методів визначення обсягу споживання.
З матеріалів справи вбачається, що єдиною підставою для здійснення відповідачем-1 донарахування електричної енергії у значному обсязі (207942 кВт/год) стало встановлення факту відсутності напруги по фазі «С» вимірювального трансформатора напруги, що зафіксовано в акті технічної перевірки №1100318 від 02.10.2024.
Тобто єдиним документом, складеним Відповідачем-1 за результатами перевірки, є Акт технічної перевірки № 1100318 від 02.10.2024.
Водночас сам по собі факт відсутності напруги по одній із фаз вимірювального трансформатора не є тотожним встановленню факту порушення вимірювань електричної енергії, оскільки останнє передбачає саме спотворення або неможливість визначення фактичних обсягів споживання електричної енергії засобами комерційного обліку.
Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до змісту акта технічної перевірки №1100318 від 02.10.2024: лічильник електричної енергії визнано придатним до експлуатації як розрахунковий; відсутні будь-які зауваження щодо його технічної несправності, пошкодження чи втручання в роботу; не зафіксовано припинення роботи засобу обліку або втрати ним функціональної здатності здійснювати вимірювання. 
Більше того, вказаним актом прямо встановлено, що «лічильник працює в своєму технічному стані», що виключає можливість ототожнення виявленої несправності трансформатора напруги із повним або частковим виходом з ладу вузла обліку в цілому.
Вказаний акт за своєю правовою природою не є актом про порушення та не містить фіксації виходу з ладу саме лічильника GAMA 300 як засобу вимірювальної техніки. 
Слід зазначити, що матеріали справи не містять акт про порушення.
Щодо посилань відповідач1- ОСР на роздруківки з програмного комплексу АСКОЕ (Novasis).
Відповідно до підпункту 3 пункту 1.2.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії автоматизована система комерційного обліку електричної енергії (АСКОЕ) є різновидом автоматизованої системи, що забезпечує збір, обробку, збереження та передачу інформації, отриманої із засобів вимірювальної техніки, однак не є безпосереднім засобом вимірювання електричної енергії.
З урахуванням правової природи АСКОЕ, колегія суддів виходить з того, що такі дані відображають лише функціонування системи дистанційного зчитування та передачі інформації, але не є даними первинного обліку. 
Відсутність навантаження по окремій фазі, зафіксована АСКОЕ, сама по собі не свідчить про порушення вимірювань або недостовірність показів лічильника, оскільки не виключає можливості належної роботи засобу обліку та збереження відповідних даних у його пам`яті. 
Тобто відсутність зв`язку з АСКОЕ або непередача даних у автоматичному режимі свідчить лише про порушення функціонування каналу дистанційного зчитування, але не доводить припинення роботи засобу обліку чи спотворення результатів вимірювання. 
Крім того, відповідачем-1 не доведено неможливості отримання та використання таких первинних даних, що є обов`язковим для встановлення фактичних обсягів споживання. 
Також слід зазначити, що відповідач-1 не надав до суду інших письмових доказів, зокрема інструкцій з експлуатації виробника, затверджених регламентів до АСКОЕ тощо, якими б передбачалося форма, зміст відображення інформації з АСКОЕ в паперовому вигляді, для підтвердження доводів щодо достовірності інформації у наданих роздруківках. Отже, відповідачем-1 не надано доказів того, що зображена на роздруківках інформація походить від належного джерела такої інформації, дійсно отримана в порядку, визначеному ККОЕЕ
За таких обставин роздруківки АСКОЕ не можуть вважатися достатнім доказом порушення обліку.
Отже, з огляду на викладене, колегія суддів доходить висновку, що роздруківки з АСКОЕ (Novasis), на які посилається відповідач-1, не є належними, допустимими та достатніми доказами у розумінні статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України для підтвердження факту порушення обліку електричної енергії, а відтак не можуть бути покладені в основу висновків щодо правомірності донарахування спірного обсягу електричної енергії.
Щодо інформації з дисплея лічильника, яка свідчить про відсутність індикації фази «L3», суд зазначає, що така обставина лише відображає стан навантаження по відповідній фазі станом на момент спостереження, однак не підтверджує факту порушення вимірювань електричної енергії або викривлення результатів обліку. 
Відсутність індикації навантаження не свідчить про відсутність обліку як такого, а також не доводить неможливості визначення фактичного обсягу споживання за даними засобу вимірювальної техніки.
Таким чином, жоден із наведених відповідачем-1 доказів окремо, як і їх сукупність, не підтверджує встановлення ключової обставини, визначеної Верховним Судом, а саме факту порушення вимірювань електричної енергії, що є необхідною умовою для застосування розрахункового способу визначення обсягу споживання. 
Судова колегія апеляційної інстанції наголошує, що Верховний Суд у постанові від 15.01.2026 у цій справі (п. 100– 101) чітко вказав на необхідність дослідження даних пам`яті лічильника - журналу подій (Logbook) та архівних показів, оскільки саме вони є первинним джерелом інформації про стан вузла обліку.
Колегія суддів зазначає, що лічильник GAMA 300 є складним електронним пристроєм, який згідно з технічною документацією має автономне живлення (батарею) та здатний фіксувати події (включаючи відсутність напруги по фазах) у внутрішньому журналі незалежно від наявності зовнішнього зв`язку чи роботи системи АСКОЕ.
Всупереч вимогам ст. 74 Господарського процесуального кодексу України та п. 6.5.5 ККОЕЕ, Відповідач-1, будучи власником лічильника та стороною, відповідальною за ТКО, не надав суду результатів зчитування первинної бази даних (журналу подій) лічильника за спірний період.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідач-1 не здійснив належних дій щодо зчитування архівних даних безпосередньо з приладу обліку, не надав суду відповідних журналів подій, історії споживання, а також не ініціював проведення експертного дослідження засобу вимірювальної техніки для встановлення можливої похибки вимірювань. 
Так само Відповідачем-1 не надано жодних належних і допустимих доказів того, що дані, які зберігалися безпосередньо у пам`яті лічильника, були відсутні, пошкоджені або не могли бути використані для визначення фактичних обсягів споживання електричної енергії. 
Водночас саме такі дані, як первинна інформація засобу вимірювальної техніки, мають першочергове значення при встановленні обсягів споживання.
Таким чином, судова колегія дійшла висновку, що відповідачем-1 не надано належних та допустимих доказів у розумінні статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України, які б підтверджували: факт порушення вимірювань електричної енергії саме у спірний період; неможливість визначення фактичних обсягів споживання за даними лічильника; наявність систематичної похибки вимірювання; припинення роботи приладу обліку або втрату ним функції обліку електричної енергії. 
Відповідачем не доведено належними та допустимими доказами, що лічильник електричної енергії втратив здатність до вимірювання, був виведений з експлуатації та/або визнаний непридатним до розрахункового обліку.
Колегія суддів окремо наголошує, що застосування розрахункового способу визначення обсягу спожитої електричної енергії за середньодобовим показником є виключним механізмом, який може використовуватись лише за наявності належно доведеного факту порушення вимірювань або неможливості отримання достовірних даних комерційного обліку.
Натомість у даному випадку відповідачем-1 не доведено існування саме таких обставин, що унеможливлювали б використання фактичних показів лічильника як бази для розрахунків.
Також суд вважає за необхідне зауважити, що в силу п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України однією із основоположних засад цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
Цивільне законодавство ґрунтується на вільному здійсненні цивільних прав, а також добросовісності учасників цивільних правовідносин при здійсненні цивільних прав і виконання обов`язків. Таким чином, особа не може отримувати переваги від недобросовісної поведінки.
Принцип справедливості, добросовісності і розумності є проявом категорій справедливості, добросовісності і розумності як суті права загалом. Принцип добросовісності є одним із засобів утримання сторін від зловживання своїми правами. Основне призначення цього принципу вбачається в наданні суддям більше можливостей з`ясовувати в повному обсязі фактичні обставини справи і, насамкінець, встановити об`єктивну істину. Загалом зміст цього принципу (справедливості, добросовісності і розумності) полягає в тому, що тексти законів, правочинів та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту та нормам закону.
Згідно зі ст. 13 ЦК України, визначивши межі здійснення цивільних прав, закон встановлює, що особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд; при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли би порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині; не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 390/34/17 (провадження № 61-22315сво18) зазначено, що добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується ще на римській максимі- “non concedit venire contra factum proprium” (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.
Відтак, у даній справі судова колегія враховує, що в основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.
Суд враховує, що вузол обліку, включаючи трансформатор напруги, розташований поза межами господарського відання та контролю позивача, а відтак останній об`єктивно не міг впливати на його технічний стан чи забезпечувати належне функціонування відповідного обладнання.
Колегія суддів звертає увагу, що трансформатор напруги в РП «Агаровий», несправність якого стала причиною донарахувань, перебуває на балансі та в зоні відповідальності Відповідача-1. 
Встановлені судом обставини свідчать про системне недодержання ОСР вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії, що виразилось у порушенні низки обов`язкових процедур та строків.
Так, всупереч пункту 6.5.1 ККОЕЕ ОСР не забезпечив проведення періодичного контрольного огляду вузла обліку з установленою періодичністю (не рідше одного разу на шість місяців), оскільки такий огляд не здійснювався з липня 2022 року по жовтень 2024 року, тобто понад два роки. Порушено вимоги пункту 12.1.3 ККОЕЕ щодо строків усунення несправностей, оскільки за твердженнями самого ОСР несправність була виявлена 08.11.2023, однак її усунення відбулося лише 02.10.2024, тобто з істотним перевищенням встановленого місячного строку.
ОСР не виконав обов`язку щодо негайного вжиття заходів у разі неможливості автоматичного зчитування даних, а також не дотримався вимог пункту 8.5.1 ККОЕЕ, оскільки не здійснив локального зчитування даних протягом п`яти робочих днів у ситуації відсутності дистанційного зчитування.
При проведенні технічної перевірки 02.10.2024 ОСР не виконав вимог пункту 6.5.5 ККОЕЕ, оскільки не було здійснено зчитування первинної бази даних лічильника, зокрема журналу подій. За наявності виявлених відхилень у роботі вузла обліку ОСР не склав акт про порушення, обмежившись оформленням лише акта технічної перевірки. ОСР також не повідомив споживача про правові наслідки виявлених обставин.
Здійснення донарахування у розмірі 207942 кВт/год за період, протягом якого ОСР ігнорував несправність системи зв`язку та власного трансформатора, суперечить засадам добросовісності та розумності (ст. 3 ЦК України).
В той же час колегія суддів враховує добросовісність дій Позивача, адже як вбачається з матеріалів справи, процедура перевірки вузла обліку, за результатами якої було здійснено спірне донарахування, була ініційована не внаслідок виявлення ОСР порушень під час контрольного огляду, а за власною ініціативою Позивача. 
Зокрема, 15.08.2024 ФОП Друзенко І.Б. звернулася до АТ «ДТЕК Одеські електромережі» із заявою щодо узгодження встановлення генеруючої установки на своєму об`єкті, що виключає будь-який умисел на безоблікове споживання.
Таким чином, враховуючи вказівки Верховного Суду, викладені у постанові від у цій справі, за відсутності належних доказів, які б підтверджували факт та період саме порушення вимірювань, а не просто несправність зовнішнього обладнання ОСР, застосування розрахункового способу за середньодобовим обсягом згідно з п. 8.6.18 ККОЕЕ є неправомірним.
У зв`язку з чим донарахування відповідачем-1 обсягу електричної енергії у розмірі 207942 кВт/год є безпідставним.
З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що дії Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» щодо формування спірних сертифікованих даних комерційного обліку та подальшого їх внесення до системи MMS не ґрунтуються на належно встановлених фактах порушення вимірювань електричної енергії, а отже, підлягають коригуванню шляхом відновлення попереднього стану облікових даних.
Враховуючи все вищевикладене, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що підлягають задоволенню позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача-1 відновити становище, яке існувало до порушення прав та законних інтересів позивача, шляхом проведення зняття (коригування, скасування, заміни) обсягів (сертифікованих даних) комерційного обліку щодо обсягів розподіленої електричної енергії за договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 026400-4 від 20.11.2018 року в обсязі 207942 кВт/год., нарахованих за період 02.04.2024 по 01.10.2024, з комерційного обліку електричної енергії на електронній платформі «Marketmanagementsystem» (MMS) в реєстрі споживачів ТОВ «Енергопостачальник» та вчинити дії щодо перерахунку розміру плати за спожиту електричну енергію за період з 02.04.2024 по 01.10.2024 на підставі оновлених сертифікованих даних комерційного обліку від Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” по точці комерційного обліку Фізичної особи-підприємця Друзенко Ірини Борисівни.
Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").
Тому інші доводи скаржника, що викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів не бере до уваги, оскільки вони висновків суду не спростовують та з урахуванням всіх обставин даної справи, встановлених судом, не впливають на правильність вирішення спору по суті та остаточний висновок.
Статтею 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З урахуванням того, що наведені в апеляційній скарзі порушення не знайшли свого підтвердження, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення Господарського суду Одеської області від 10.07.2025 у справі №916/121/25.
За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржуване рішення суду першої інстанції у даній справі залишається без змін.
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд судового рішення покладаються на скаржника.
Керуючись статтями 129, 253, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства “ДТЕК Одеські електромережі” на рішення Господарського суду Одеської області від 10.07.2025 у справі №916/121/25 - залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Одеської області від 10.07.2025 у справі №916/121/25 - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення згідно зі статтями 286-289 ГПК України.
Повний текст постанови складено 09.06.2026.

Головуючий суддя А.І. Ярош

Судді: Г.І. Діброва

Н.М. Принцевська