УХВАЛА

07 травня 2026 року 
м. Київ

cправа № 911/133/26 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: 
Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І., 

перевіривши заяву  ОСОБА_1 
про відвід суддів Кібенко О.Р., Бакуліної С.В., Студенця В.І.
у справі за позовом  ОСОБА_1 
до Садівничого товариства "Заліське"
про визнання недійсним рішення зборів,
В С Т А Н О В И В:
1. У січні 2026 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Садівничого товариства "Заліське" про визнання недійсним рішення загальних зборів членів Садівничого товариства "Заліське", що відбулися 25.09.2021.
2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що загальні збори Садівничого товариства "Заліське" проведені всупереч вимогам чинного законодавства, чим порушено корпоративні права ОСОБА_1 .
3. Господарський суд Київської області ухвалою від 03.02.2026 відмовив у відкритті провадження у справі №911/133/26 за позовом ОСОБА_1 до Садівничого товариства "Заліське" про визнання недійсним рішення загальних зборів, що відбулися 25.09.2021, на підставі п.2 ч.1 ст.175 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).
4. Північний апеляційний господарський суд постановою від 08.04.2026 залишив без змін ухвалу Господарського суду Київської області від 03.02.2026.
5. 28.04.2026 ОСОБА_1 через систему Електронний суд звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду Київської області від 03.02.2026 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2026 у справі №911/133/26.
6. Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.04.2026 справу №911/133/26 було передано для розгляду колегії суддів: Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І. 
7. 04.05.2026 від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід суддів Кібенко О.Р., Бакуліної С.В., Студенця В.І. від розгляду справи №911/133/26.
8. Суддя Студенець В.І. перебував у відпустці з 04.05.2026 до 05.05.2026 (Наказ в. о. голови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.04.2026 №1504/0/5-26).
9. Суддя Кібенко О.Р. перебувала у відпустці 06.05.2026 (Наказ в. о. голови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24.04.2026 №1283/0/6-26 ).
10. У заяві про відвід суддів заявник посилається на п.5 ч.1, ч.3 ст.35 ГПК та зазначає, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.
11. Перевіривши наведені на обґрунтування заяви про відвід суддів доводи, Верховний Суд дійшов висновку про наявність в таких діях заявника зловживання процесуальними правами.
12. Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави (ч.1 ст.2 ГПК).
13. Відповідно до ч.2 цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
14. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) господарського судочинства (пункти 2, 11 ч.3 ст.2 ГПК).
15. Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п.1 ч.2 ст.42 ГПК).
16. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст.43 ГПК).
17. За змістом ч.2 цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.
18. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
19. Колегія суддів Верховного Суду звертає увагу, що використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) господарського судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені ч.3 ст.43 ГПК.
20. Аналогічний висновок висловлено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №199/6713/14-ц.
21. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участі в судовому процесі. 
22. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постановах від 07.04.2021 у справі №9901/23/21, від 08.07.2021 у справі №9901/235/20. 
23. Суд не повинен толерувати використання образливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні в заявах по суті справи, ні в заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.
24. Такі висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №199/6713/14-ц (п.22), від 14.03.2019 у справі №9901/34/19, від 07.11.2019 у справі №9901/324/19.
25. Крім того, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи пп."а" п.3 ст.35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст.34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах "Ржегак проти Чеської Республіки" від 14.05.2004 (Rehak v. the Czech Republic, заява №67208/01), "Дюрінже та Грандж проти Франції" від 04.02.2003 (Duringer and Grunge v. France, заяви №61164/00 і №18589/02)).
26. У тексті заяви про відвід ОСОБА_1 неодноразово використовує провокативні слова, які образливо характеризують суддів Верховного Суду, щодо яких заявляє відвід.
27. Так, зокрема, в заяві зазначає таке: 
- "Чи може Колегії суддів Касаційного Господарського Суду: Головуючий суддя - Кібенко О. Р., суддя Бакуліна С. В., та суддя Студенець В. І. так, ПОВТОРНО !!!, вигадувати підстави та намагатися "хоч чучелом, хоч тушкою"? Для чого? Очевидно для того, щоб створити умови для безпідставного перегляду Рішення Господарського суду Київської області від 14 лютого 2023 року, у Справі № 361/5524/19.";
- "Як "ГАРНО !!!" суддя Кібенко О. Р., суддя Бакуліна С. В., та суддя Студенець В. І., у Справі № 910/1338/21, приймають Рішення: "Про повернення", посилаючись, щоб повернути Справу, на усталену практику, а в Справі № 361/5524/19 висловлюють "окрему думку", щодо повернення Справи, називаючи це "ГРУБИМ ПОРУШЕННЯМ !!!"; 
- "Хіба суддя Бакуліна С. В., суддя Кібенко О. Р., та суддя Студенць В. І. мають право, в різних справах, до одних і тих самих процесуальних норм, в однакових правових обставинах, мати різні думки? Виходить, що Закон для них як "ДИШЛО"? Це така є "безсторонність суддів"? Це таким повинно бути правосуддя? Чи це, ТАКЕ ПРАВОСУДДЯ, у цих "суддів", тільки, по відношенню до ОСОБА_1 ? Лицемірство суддів, чи їхня професійна безграмотність, чи впевненість в безкарності за використання Закону в якості "дишла", змушують Позивача ВГОЛОС ВОЛАТИ про свої сумніви в неупередженості та об`єктивності суддів Верховного Суду: судді Кібенко О. Р., судді Бакуліної С. В., та судді Студенця В. І.".
28. Верховний Суд вважає такі дії ОСОБА_1 виявом неповаги до суду та констатує, що подання заяви такого змісту є зловживанням заявником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням господарського судочинства.
29. Відповідно до частин 3, 4 ст.43 ГПК якщо подання заяви визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити цю заяву без розгляду. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.
30. З огляду на наведені висновки, колегія суддів Верховного Суду вважає, що заяву ОСОБА_1 про відвід суддів необхідно залишити без розгляду, що не позбавляє його права, за наявності підстав, подати заяву про відвід, добросовісно користуючись цим правом, тобто, керуючись завданням господарського судочинства, не використовуючи нецензурну, образливу, провокативну лексику, виявляючи повагу до суду, учасників судового процесу та виконуючи інші вимоги чинного законодавства.
Керуючись статтями 2, 42, 43, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
У Х В А Л И В: 
Заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Кібенко О.Р., Бакуліної С.В., Студенця В.І. від розгляду справи №911/133/26 залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді С. Бакуліна

В. Студенець