Номер провадження: 22-ц/813/2489/26 
Справа № 496/4449/24
Головуючий у першій інстанції Портна О.П.
Доповідач Коновалова В. А.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
Іменем України
28.05.2026 року м. Одеса
Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого - Коновалової В.А.,
суддів: Лозко Ю.П., Назарової М.В.,
учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 ,
розглянувши в порядку спрощеного провадження (без повідомлення учасників справи відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України) цивільну справу
за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , 
на ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 26 вересня 2025 року, постановлену судом у складі судді Портної О.П.,
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних витрат та 3% річних,
в с т а н о в и в:
Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 15 липня 2024 року відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних витрат та 3% річних. 
В травні 2025 року ОСОБА_2 звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання факту зловживання процесуальними правами, просила суд визнати факт зловживання ОСОБА_1 процесуальними правами, подання завідомо безпідставного позову за відсутності предмету спору, розірваного 26.03.2015 року Договору від 11.10.2013 року про надання правової допомоги на підставі обману, надання недопустимих доказів до позову від 03.07.2024 року за № 18739/24 по справі № 496/4449/24, у задоволенні первісного позову відмовити в повному обсязі та стягнути з позивача судовий збір.
Біляївський районний суд Одеської області ухвалою від 24 червня 2025 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання факту зловживання процесуальними правами, залишив без руху з підстав не додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: позивачкою у зустрічній позовній заяві не зазначені: адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Крім того, в матеріалах позовної заяви відсутні докази сплати судового збору, відповідно до ЗУ «Про судовий збір» або підстави звільнення від сплати судового збору позивача.
Біляївський районний суд Одеської області ухвалою від 26 вересня 2025 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання факту зловживання процесуальними правами, вважав неподаною та повернув позивачу, у зв`язку з тим, що станом на 26.09.2025 року недоліки зустрічної позовної заяви, вказані в ухвалі Біляївського районного суду Одеської області від 24.06.2025 року відповідачкою не усунуті, з заявою про продовження строку для усунення недоліків до суду не зверталася.
В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 26 вересня 2025 року скасувати і постановити нову про прийняття до провадження зустрічної позовної заяви відповідача ОСОБА_2 .
В обґрунтування апеляційної скарги скаржник, посилається на те, що як зустрічній позовній заяві, такі у заяві/клопотанні від 17.07.2025 року вона належним чином надала інформацію, щодо засобів зв?язку з нею, а саме, поштову адресу: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серія НОМЕР_2 . Номер телефонного засобу зв?язку та адреса електронної пошти не зазначена у зустрічному позову, на підставі відсутності наявності у неї зовсім телефону та електронної пошти та електронного кабінету.
Посилається, що як вбачається з ухвали Біляївського районного суду Одеської області від 24 червня 2025 року судом встановлено, що ОСОБА_2 надала зустрічний позов з вимогою, яка має немайновий характер і суд встановив розмір судового збору, який має заплатити позивач ОСОБА_2 за подання зустрічного позову, отже, є зрозумілим зміст позовних вимог позивача ОСОБА_2 і спосіб (способи) захисту прав та інтересів позивача - відповідача, передбачених законом та наданим Договором від 11.10.2013 року про надання правової допомоги, визнати факт зловживання процесуальними правами позивачем ОСОБА_1 , подання завідомо безпідставного позову за відсутності предмету спору, розірваного 26.03.2015 року Договору від 11.10.2013 року про надання правової допомоги, шляхом обману, надання не допустимих доказів до позову від 03.07.2024 року за № 18739/24 по справі № 496/4449/24, що спростовує обґрунтування ухвали від 26 вересня 2025 року, та доказом відсутності недоліків по ст. 175 ЦПК України у зустрічній заяві. Крім того, ОСОБА_2 надіслала доказ - квитанцію за № 0.0.4458290808.1 від 15.07.2025 року про сплату судового збору за подання зустрічної позовної заяви згідно вказаної в ухвалі від 24 червня 2025 року у розмірі 1212 грн. Таким чином, позивач ОСОБА_2 виконала повністю усі вказані в ухвалі недоліки.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 30.01.2026 року роз`яснювалося ОСОБА_1 право подання до апеляційного суду відзиву на апеляційну скаргу у письмовій формі, Проте відзиву не надходило.
ОСОБА_2 копію ухвали про відкриття провадження отримала 14.04.2026 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
ОСОБА_1 копію ухвали про відкриття апеляційного провадження та копію апеляційної скарги отримав 16.02.2026 року та 25.11.2025 року в особистому кабінеті Електронного суду, що підтверджується довідками.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 22.05.2026 року справу призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи в порядку ч. 2 ст. 369 ЦПК України.
За приписами ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Оскаржувана ухвала суду першої інстанції у цій справі входить до переліку ухвал, які розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України).
Згідно ч. 1 ст. 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.
Інформація про призначення даної справи до розгляду у апеляційному суді без повідомлення учасників справи розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність й обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до наступного.
Постановляючи ухвалу від 26 вересня 2025 року про повернення зустрічної позовної заяви, суд першої інстанції, оцінивши подані позивачем на виконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху відомості, дійшов висновку, що недоліки позовної заяви не усунуто, а саме не зазначено зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні та попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.
Тому, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем ухвала суду від 24 червня 2025 року про залишення апеляційної скарги без руху належним чином не виконана.
Проте, до такого висновку суд дійшов передчасно з порушенням норм процесуального права.
З матеріалів цивільної справи вбачається, що в травні 2025 року ОСОБА_2 звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання факту зловживання процесуальними правами, просила суд визнати факт зловживання ОСОБА_1 процесуальними правами, подання завідомо безпідставного позову за відсутності предмету спору, розірваного 26.03.2015 року Договору від 11.10.2013 року про надання правової допомоги на підставі обману, надання недопустимих доказів до позову від 03.07.2024 року за № 18739/24 по справі № 496/4449/24, у задоволенні первісного позову відмовити в повному обсязі та стягнути з позивача судовий збір.
Біляївський районний суд Одеської області ухвалою від 24 червня 2025 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання факту зловживання процесуальними правами, залишив без руху з підстав не додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: позивачкою у зустрічній позовній заяві не зазначені: адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Крім того, в матеріалах позовної заяви відсутні докази сплати судового збору, відповідно до ЗУ «Про судовий збір» або підстави звільнення від сплати судового збору позивача.
22.07.2025 року на адресу суду на виконання ухвали Біляївського районного суду Одеської області від 24 червня 2025 року від ОСОБА_2 надійшла заява/клопотання про усунення недоліків, до якої долучено платіжна інструкція № 0.0.4458290808.1 від 15.07.2025 року про сплату судового збору у розмірі 1212 грн.
Біляївський районний суд Одеської області ухвалою від 26 вересня 2025 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання факту зловживання процесуальними правами, вважав неподаною та повернув позивачу у зв`язку з тим, що недоліки позовної заяви не усунуто.
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. 
Позовна заява за формою і змістом повинна відповідати вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.
Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.
Відповідно до ч. 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Із системного аналізу норм ЦПК України вбачається, що в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху судом мають бути зазначені конкретні недоліки позовної заяви, та визначений спосіб їх усунення.
Так, згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, щодо застосування, як підстав залишення позову без руху, та як наслідок - повернення у зв`язку з невиконанням ухвали про залишення без руху, що ОСОБА_2 не зазначено зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні та попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, наступне.
Суд першої інстанції не звернув уваги на те, що позивач має право на обґрунтування своїх вимог саме тими обставинами, які він вважає за потрібне вказати в позовній заяві та вказує спосіб захисту його прав та інтересів, оскільки згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Крім того, відповідно до положень статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Суд залишив поза увагою той факт, що остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу за діючим цивільним процесуальним законодавством віднесено не до стадії відкриття провадження по справі, а до стадії підготовчого провадження (ст. 189 ЦПК України). Згідно ст. 197 ЦПК України саме у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.
Відповідно до ч. 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Біляївський районний суд Одеської області ухвалою від 24 червня 2025 року визначив, що за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру згідно ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зазначивши, що позивачу необхідно або зазначити підстави звільнення від сплати судового збору позивача, або, відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір», надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 грн. 20 коп.).
Суд першої інстанції вказав у своїй ухвалі від 24 червня 2025 року точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити), що і було виконано позивачем.
Не зважаючи на наявність доданого позивачем доказу сплати судового збору, визначеного судом, місцевий суд ухвалою від 26 вересня 2025 року позовну заяву ОСОБА_2 визнав неподаною та повернув позивачу, з посиланням, що позивачем не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.
Ураховуючи викладені обставини колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не звернув уваги на зазначені обставини та в порушення вищезазначених вимог закону необґрунтовано та передчасно повернув позовну заяву позивачу на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.
Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України).
При цьому колегія суддів зауважує, що безпідставними є вимоги скаржниці стосовно прийняття до провадження зустрічної позовної заяви відповідача ОСОБА_2 , вирішення питання про прийняття зустрічної позовної заяви відноситься до компетенції суду першої інстанції, тому апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.
Апеляційний суд за результатами розгляду апеляційної скарги приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги частково, скасування оскаржуваної ухвали Біляївського районного суду Одеської області від 26 вересня 2025 року та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст. 367, п. 6 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, 384 ЦПК України, апеляційний суд,
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.
Ухвалу Біляївського районного суду Одеської області від 26 вересня 2025 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Головуючий       В.А. Коновалова

Судді         Ю.П. Лозко

М.В. Назарова