КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 травня 2026 року м. Київ справа №320/46919/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Києві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділення поліції №1 Фастівського РУП ГУНП Київської області про визнання протиправним та скасування припису, -
в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Відділення поліції №1 Фастівського РУП ГУНП Київської області (далі - відповідач), в якому просить суд: 
- визнати протиправним та скасувати Терміновий заборонний припис стосовно кривдника від 01.08.2025 серії АА № 521253, винесений ВП № 1 Фастівського РУП ГУНП Київської області. 
В обґрунтування позову позивач зазначає, що згідно з положеннями чинного законодавства результати оцінки ризиків є обов`язковими для поліцейського уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника. Без складання форми оцінки ризиків поліцейський уповноваженого підрозділу поліції не спроможний визначити рівень небезпеки: високий, середній або низький, не може з`ясувати обставини конфлікту та виявити чинники й умови, які створюють або можуть створювати небезпеку для особи. Однак, оскаржуваний припис був складений без проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, поліцейськими не ставилися жодні питання неповнолітній, не заповнювались жодні Форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства. А отже, поліцейськими не було встановлено жодних чинників/обставин, які б дозволили встановити рівень загрози життю та здоров`ю постраждалої особи. За відсутності встановлення рівня небезпеки для постраждалої особи складення припису є недопустимим, тому дії працівників поліції при складання вказаного припису є неправомірними.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/46919/25 передана до розгляду судді Парненко В.С.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.09.2025 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову.
Представником позивача на виконання вимог ухвали від 24.09.2025 подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено належним чином завірені копії додатків до позовної заяви для відповідача у повному обсязі.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.11.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Відповідно до частини 7 статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Суд вважає відповідача належним чином повідомленим про можливість подання відзиву у зазначені строки та належним чином повідомленим про судовий розгляд справи.
У матеріалах справи відсутній відзив на позовну заяву. 
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
Згідно характеристики від 12.08.2025 Виконавчого комітету Дзвінківського старостинського округу Боярської міської ради Київської області остання надана ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які знаходяться в шлюбі та проживають сім`єю в с. Дзвінкове, Київської області з грудня 2008 року.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . 
Відповідно зазначеної вище характеристики подружжя виховує 2х дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , які мають гідні умови для проживання, відповідаючи усім санітарно-гігієничним нормам та вимогам.
Згідно листа служби у справах дітей Боярської міської ради Київської області від 08.09.2025 року №1018 родина гр. ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з моменту створення не перебувала на обліку, сім`я із складними життєвими обставинами. Повідомлень від правоохоронних органів щодо ймовірного вчинення в сім`ї домашнього насильства, в тому числі стосовно дітей, не надходило.
Службовою особою відділення поліції №1 Фастівського РУП ГУНП в Київської області винесено Терміновий заборонний припис стосовно кривдника від 01.08.2025 серії АА №521253.
У вказаному Терміновому заборонному приписі стосовно кривдника від 01.08.2025 зазначено, що позивач, раніше до адміністративної або кримінальної відповідальності не притягалась, у зв`язку із скоєнням домашнього насильства, а саме економічного і психологічного: « 01.08.2025 близько 17 год. в АДРЕСА_1 ображала нецензурною лайкою, чим вчинила домашнє насильство психологічного і економічного характеру стосовно ОСОБА_5 ». 
Обраний захід термінового заборонного припису стосовно кривдника - заборона у будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою. 
Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком на 5 діб, з 18 год. 01.08.2025 та діє до 18 год. 06.08.2025.
Уважаючи такий припис протиправним, позивач звернулася до суду з цим позовом за захистом порушених, на її думку, прав та інтересів.
У матеріалах справи наявні адвокатські запити представника позивача від 05.08.2025 року №21адм, від 11.08.2025 року №22адм, які були направлені відповідачу стосовно надання, зокрема, копії форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства стосовно неповнолітньої ОСОБА_5 та копії письмових пояснень ОСОБА_1 та неповнолітньої ОСОБА_5 . 
На адвокатський запит від 11.08.2025 року №22адм відповідач надіслав листа від 21.08.2025 року №56аз, згідно якого 01.08.2025 року на спецлінію « 102» надійшло телефонне повідомлення про вчинення домашнього насильства позивачем, вказане повідомлення зареєстровано до журналу єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинене кримінальне правопорушення та іншої події від 01.08.2025 за № 9611 та по вищевказаному факту відносно гр. ОСОБА_1 , складено адміністративні матеріали передбачені ст. 173-2 КУпАП та передано до суду.
Представника позивача було направлено повторно адвокатський запит від 14.08.2025 року №24адм до відповідача, в якому представник просив, зокрема, надати відеозаписи, зафіксовані на портативні бодікамери патрульних поліцейських, які прибули за викликом 01.08.2025 близько 18 год. за адресою: с. Дзвінкове, Боярської міської громади Фастівського району Київської області, вул. Незалежності, 396 та проводили опитування ОСОБА_1 та ОСОБА_5 ; надати належним чином завірену копію форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства стосовно неповнолітньої ОСОБА_5 ; надати копії письмових пояснень ОСОБА_1 та неповнолітньої ОСОБА_5 . 
На адвокатський запит від 14.08.2025 року №24адм відповідач надіслав листа від 22.08.2025 року №186356-2025, згідно якого 01.08.2025 р. на спецлінію « 102» надійшло телефонне повідомлення про вчинення домашнього насильства позивачем, дане повідомлення зареєстровано до журналу єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинене кримінальне правопорушення та інші події відділення поліції №1 Фастівського РУП ГУНП в Київській області за № 9611 від 01.08.2025 та проведено перевірку за результатами якої в діях позивача вбачаються ознаки домашнього насильства психологічного та економічного характеру відносно неповнолітньої, по даному факту відносно позивача складено адміністративні матеріали за ч. 2 ст. 173-2 КУПАП та передано на розгляд до суду, у порядку ст.221 КУпАП.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства, визначені Законом України від 07 грудня 2017 року № 2229-VIII "Про запобігання та протидію домашньому насильству" (далі - Закон № 2229-VIII).
Положеннями частини 1 статті 1 Закону № 2229-VIII надано наступні визначення понять:
- домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь (п. 3);
- кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі (п. 6);
- особа, яка постраждала від домашнього насильства (далі - постраждала особа), - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі (п. 8);
- терміновий заборонний припис стосовно кривдника - спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства (п. 16).
За змістом частини 2 статті 3 Закону № 2229-VIII дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: 1) подружжя; 2) колишнє подружжя; 3) наречені; 4) мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); 5) особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; 6) особи, які мають спільну дитину (дітей); 7) батьки (мати, батько) і дитина (діти); 8) дід (баба) та онук (онука); 9) прадід (прабаба) та правнук (правнучка); 10) вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); 11) рідні брати і сестри; 12) інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); 13) діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; 14) опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; 15) прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя.
Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 10 Закону № 2229-VIII до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать, зокрема винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників.
Статтею 24 Закону № 2229-VIII передбачено, що до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: 1) терміновий заборонний припис стосовно кривдника; 2) обмежувальний припис стосовно кривдника; 3) взяття на профілактичний облік кривдника та проведення з ним профілактичної роботи; 4) направлення кривдника на проходження програми для кривдників.
Частинами 1, 2, 4-6 статті 25 Закону № 2229-VIII визначено, що терміновий заборонний припис виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення.
Терміновий заборонний припис може містити такі заходи: 1) зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи; 2) заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; 3) заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.
Терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівником уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України за результатами оцінки ризиків.
Терміновий заборонний припис виноситься строком до 10 діб.
Терміновий заборонний припис вручається кривднику, а його копія - постраждалій особі або її представнику.
Особа, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, може оскаржити його в адміністративному порядку відповідно до Закону України "Про адміністративну процедуру" та/або в судовому порядку, передбаченому для оскарження рішень, дій або бездіяльності працівників уповноважених підрозділів органів Національної поліції України. Оскарження термінового заборонного припису не зупиняє його дію (частина 9 статті 25 Закону № 2229-VIII).
Терміновий заборонний припис виноситься в порядку, затвердженому Міністерством внутрішніх справ України (частина 11 статті 25 Закону № 2229-VIII).
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.08.2018 року № 654 затверджено Порядок винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника (далі - Порядок № 654).
Так, відповідно до пунктів 1 -3 розділу ІІ Порядку № 654 терміновий заборонний припис стосовно кривдника (далі - припис) виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України (далі - уповноважений підрозділ поліції) у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення.
Припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.
Під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення.
Відповідно до пунктів 6, 7 розділу ІІ Порядку № 654 терміновий заборонний припис стосовно кривдника (додаток 1) складається на бланку, виготовленому друкарським способом згідно з технічним описом бланка термінового заборонного припису стосовно кривдника (додаток 2), на якому проставлено відповідні серію та номер.
За наявності технічної можливості терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься в електронній формі з використанням мобільного логістичного пристрою з автоматичним присвоєнням йому відповідних серії та номера, а також із зазначенням відомостей, визначених у додатку 1 до цього Порядку, який інтегрується до електронної картки та роздруковується за допомогою спеціальних технічних пристроїв.
Усі реквізити припису заповнюються державною мовою, розбірливим почерком, чорнилом чорного або синього кольору.
У разі якщо особа, щодо якої виноситься припис, не володіє українською мовою, припис складається за участю перекладача.
Пункт 8 розділу ІІ Порядку № 654 визначає, що не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до припису, а також унесення додаткових записів після того, як припис підписано постраждалою особою (її представником), свідком(ами) (за наявності) та кривдником.
У разі допущення порушень при оформленні припису його заповнений бланк вважається зіпсованим.
Пунктами 10, 11 розділу ІІ Порядку № 654 передбачено, що під час винесення припису в ньому зазначаються:
у рядку «тип, назва населеного пункту» - тип, назва населеного пункту;
у рядку «посада, найменування уповноваженого підрозділу поліції, звання, прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) працівника, який виніс терміновий заборонний припис стосовно кривдника» - посада працівника уповноваженого підрозділу поліції, який виніс припис, найменування уповноваженого підрозділу поліції, у якому він служить, звання, прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) (повністю, без скорочень);
у рядку «згідно зі статтею 25 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» та з урахуванням існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи виніс цей терміновий заборонний припис стосовно» - прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) особи, яка вчинила домашнє насильство (повністю, без скорочень), стать, дата народження, громадянство, місце проживання, місце реєстрації, номер контактного телефону, місце роботи (навчання), посада;
у рядку «особу встановлено» - назва документа, що посвідчує особу (серія, номер паспорта, дата видачі і назва органу, що його видав, або серія, номер іншого документа, що посвідчує особу, яка вчинила домашнє насильство (службове чи пенсійне посвідчення, студентський квиток тощо), дата видачі і назва органу (установи, підприємства, організації), що його видав(ла));
у рядку «чи притягався (лася) до адміністративної або кримінальної відповідальності» - інформація щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності (впродовж року) або кримінальної відповідальності;
у рядку «у зв`язку із скоєнням ним (нею) домашнього насильства» - форма(и) домашнього насильства та стислий зміст правопорушення;
у рядку «стосовно постраждалої особи» - прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) постраждалої особи (повністю, без скорочень) з підкресленням ступеня її спорідненості з кривдником відповідно до частин другої, третьої статті 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», а в разі винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника в електронній формі з використанням мобільного логістичного пристрою ступінь спорідненості з кривдником обирається із запропонованого класифікатора;
у рядку «заходи термінового заборонного припису стосовно кривдника» - захід чи заходи, передбачені частиною другою статті 25 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»;
у рядку «Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком» - строк із зазначенням кількості діб, часу та дати винесення припису, часу та дати закінчення дії припису;
у рядку «Особі, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, роз`яснено положення статті 173-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за невиконання термінового заборонного припису або неповідомлення про місце тимчасового перебування у разі винесення такого припису, зобов`язання повідомити про місце свого тимчасового перебування уповноважений підрозділ органу Національної поліції України за місцем учинення домашнього насильства протягом однієї доби з моменту винесення термінового заборонного припису, право оскарження термінового заборонного припису до суду» - адреса та номер телефону, інші засоби електронних комунікацій (за наявності) уповноваженого підрозділу поліції, який кривдник повідомляє про місце свого тимчасового перебування, та підпис, прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) особи, якій винесено припис»;
у рядку «Підпис працівника уповноваженого підрозділу поліції, який виніс терміновий заборонний припис стосовно кривдника» - підпис, прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) працівника уповноваженого підрозділу поліції, який виніс припис;
у рядку «Підпис постраждалої особи (її представника) про отримання копії термінового заборонного припису стосовно кривдника» - підпис, прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) постраждалої особи (її представника);
у рядку «Підпис кривдника про отримання термінового заборонного припису стосовно кривдника отримано» - підпис, прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) кривдника;
у рядку «Кривдник від підпису відмовився в присутності» - підписи, прізвища, власні імена, по батькові (за наявності) працівника уповноваженого підрозділу поліції, який виніс припис, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).
Припис підписується працівником уповноваженого підрозділу поліції, який його виніс, постраждалою особою (її представником) і кривдником власноруч на оригіналі та кожній з копій.
Отже, відповідно до розділу II Порядку № 654 терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.
Наказом Міністерства соціальної політики України, Міністерства внутрішніх справ України 13 березня 2019 року № 369/180 затверджено Порядок проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства (далі - Порядок № 369/180). 
Порядок № 369/180 визначає процедуру проведення оцінки вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи, з метою визначення ефективних заходів реагування, спрямованих на припинення такого насильства та попередження його повторного вчинення.
Пунктами 4, 5 розділу І Порядку № 369/180 визначено, що оцінку ризиків проводить поліцейський уповноважений підрозділ органу Національної поліції України (далі - уповноважений підрозділ поліції) за фактом вчинення домашнього насильства.
Результати оцінки ризиків враховує поліцейський уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством.
Уповноважені органи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству можуть використовувати результати оцінки ризиків під час застосування заходів протидії такому насильству відповідно до Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».
Згідно пункту 1 розділу ІІ Порядку № 369/180 оцінка ризиків проводиться за факторами небезпеки/ризиків щодо вчинення домашнього насильства, передбачених у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства згідно з додатком до цього Порядку, шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.
За наявності технічної можливості форма оцінки ризиків вчинення домашнього насильства заповнюється в електронній формі з використанням мобільного логістичного пристрою та роздруковується за допомогою спеціальних технічних пристроїв.
За результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який ураховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам (пункт 2 розділу ІІ Порядку №369/180). 
Відповідно пункту 3 розділу ІІ Порядку № 369/180 фактори небезпеки/ризику щодо вчинення домашнього насильства визначаються за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства, і представлені у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства у вигляді питань, на які відповідає поліцейський уповноваженого підрозділу поліції за результатами спілкування з постраждалою особою, та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи.
Поряд з цим, у зв`язку з тим, що кожна окрема ситуація може мати унікальні чинники/обставини, які впливають на рівень небезпеки та ризик летального випадку, пов`язаного з насильством, не передбачені формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на власний розсуд може оцінити рівень небезпеки як високий, якщо він/вона вважає, що постраждала особа перебуває в потенційно небезпечній ситуації або яка може спричинити смерть особи або інші тяжкі наслідки.
Про наявність та можливі наслідки дії таких чинників/обставин поліцейський уповноваженого підрозділу поліції робить запис у відповідній позиції форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства (пункт 5 розділу ІІ Порядку №369/180). 
Дві відповіді «Так» на запитання з № 1-6 та на будь-яку кількість запитань з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, а також якщо поліцейський уповноваженого підрозділу поліції вважає, що постраждала особа перебуває в ситуації, яка може спричинити її смерть або інші тяжкі наслідки, оцінюється як високий рівень небезпеки.
Відповідно пункту 6 розділу ІІ Порядку №369/180 відповідь «Так» на одне запитання з № 1-6 та на щонайменше сім і більше запитань з № 7-27 або жодної відповіді на запитання з № 1-6, але не менше чотирнадцяти позитивних відповідей на запитання з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як середній рівень небезпеки.
Відповідь «Так» на одне запитання з № 1-6 та на не більше ніж шість запитань з № 7-27 або не більше тринадцяти позитивних відповідей на запитання з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як низький рівень небезпеки.
Якщо на всі запитання отримано відповіді «Без відповіді / Невідомо», поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.
Згідно пункту 7 розділу ІІ Порядку №369/180 залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною другою статті 25 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».
Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції.
У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.
Пунктом 11 розділу ІІ Порядку №369/180 визначено, що після проведення оцінки ризиків поліцейський уповноваженого підрозділу поліції долучає форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства до матеріалів, зібраних за фактом такого насильства.
З наведено вище правового регулювання, суд зазначає, що терміновий заборонний припис виноситься за результатами оцінки ризиків шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.
Така оцінка ризиків складається у письмовій формі і повинна відповідати Порядку №369/180 та формі передбаченої Додатком до вказаного Порядку.
Поряд з цим, матеріали справи не містять копії Форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства згідно Додатку до Порядку №369/180 відносно неповнолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Так, відповідачем під час розгляду справи не подано належних доказів, що б свідчили про обґрунтованість винесення Термінового заборонного припису стосовно кривдника від 01.08.2025 серії АА № 521253. 
Наявні у матеріалах справи докази у сукупності свідчать про те, що оскаржуваний припис був винесений без оцінки ризиків вчинення домашнього насильства та складення відповідної Форми згідно Додатку до Порядку №369/180, а отже всупереч вимогам розділу II Порядку № 654. 
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
З урахуванням викладеного, суд вказує, що оскаржуваний припис є необґрунтованим, винесений не на підставі та у спосіб передбачений Законом, а тому є протиправним та підлягає скасуванню. 
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно частини 1 статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. 
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Під час звернення до суду позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн.
Враховуючи задоволення позову, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1211,20 грн, підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, cуд, 
в и р і ш и в:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Відділення поліції №1 Фастівського РУП ГУНП Київської області про визнання протиправним та скасування припису, - задовольнити. 
Визнати протиправним та скасувати Терміновий заборонний припис стосовно кривдника від 01.08.2025 серії АА № 521253, винесений Відділення поліції № 1 Фастівського РУП ГУНП Київської області.
Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211,20 грн за рахунок бюджетних асигнувань Фастівського РУП ГУНП Київської області (08150, Київська обл., Фастівський р-н, м. Боярка, вул. Хрещатик, буд. 88).
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.