11.05.2026 Справа № 756/14769/25

Справи №756/14769/25
Провадження №2/756/1437/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2026 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,
за участю секретаря - Омельчук М.О., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

У вересні 2025 року КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулося до Оболонського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , у якому просять стягнути:
- заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого опалення у розмірі 12 051,94 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 2 060,88 грн., три відсотки річних у розмірі 541,84 грн.;
- заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого гарячого водопостачання у розмірі 8 975,30 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 1 534,78 грн., три відсотки річних у розмірі 403,52 грн.;
- заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги з централізованого опалення у розмірі 16 378,93 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 2 800,80 грн., три відсотки річних у розмірі 736,38 грн.;
- заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги централізованого постачання гарячої води у розмірі 47 938,75 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 8 197,53 грн., три відсотки річних у розмірі 2 155,27 грн.;
- заборгованість за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання теплової енергії у розмірі 19 512,96 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 2 708,11 грн., три відсотки річних у розмірі 713,33 грн., пеня у розмірі 867,88 грн.;
- заборгованість за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання гарячої води у розмірі 49 207,23грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 6 534,85 грн., три відсотки річних у розмірі 1 697,10 грн., пеня у розмірі 2 064,80 грн.;
- заборгованість з обслуговування вузла комерційного обліку централізованого опалення у розмірі 60,20 грн.;
- заборгованість за обслуговування вузла комерційного обліку постачання гарячої води у розмірі 71,82 грн.;
- судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 3 028,00 грн.
Позивач вказує, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 , під`єднана до внутрішньо будинкової системи теплопостачання, відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 зареєстровані у зазначеній квартирі, а отже є споживачами послуг з централізованого опалення та/або централізованого постачання гарячої води.
Позивач вказує, що порушуючи умови договору та норми законодавства, відповідачі своєчасно не вносили плату за надану теплову енергію, в результаті у останніх утворилась заборгованість, яку і просить стягнути позивач. 
11.05.2026 року від відповідачів надійшли заяви, в яких просять у позові відмовити, вказуючи, що в зазначеній квартирі зареєстровано п`ять осіб, однак позов пред`явлено тільки до двох осіб. 
ОСОБА_1 зазначає, що з 2015 року є військовослужбовцем, а отже нарахування основної суми заборгованості, інфляційних витрат, 3% річних та пені не могло здійснюватися у зв`язку із пільгами передбаченими для військовослужбовців. 
У своїй заяві ОСОБА_2 зазначив, що момент нарахування заборгованості був неповнолітнім, з огляду на зазначене нарахування боргу є неправомірним. Також відповідачі вказували, що не проживають у вищезазначеній квартирі та просили застосувати строки позовної давності, вказуючи, що позивачем пропущені такі строки.
У судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі.
Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце повідомлялися належним чином, надали суду заяви про розгляд справи їх відсутності.
Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного висновку.
Із матеріалів справи вбачається, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 , під`єднана до внутрішньо будинкової системи теплопостачання, відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 зареєстровані у зазначеній квартирі, а отже є споживачами послуг з централізованого опалення та/або централізованого постачання гарячої води.
Правовідносини з постачання фізичним особам централізованого опалення та централізоване постачання гарячої води регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» та Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджені Постановою КМУ від 21 липня 2005 року № 630.
11.10.2018 року між ПАТ «КИЇВНЕРГО» та Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» укладено договір про відступлення права вимоги (цесії) № 601-18 (далі - Договір цесії), відповідно до якого ПАТ «КИЇВНЕРГО» відступило, а Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» набуло право вимоги до юридичних осіб, фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців (далі - споживачі) щодо виконання ними грошових зобов`язань перед Кредитором з оплати спожитої до 01.05.2018 теплової енергії.
Згідно п. 3.4.2 Договору цесії новий кредитор має право на отримання замість кредитора споживачів, визначених у Додатку № 1 та/або Додатку № 2 до Договору цесії сплати заборгованостей.
Відповідно до п. 18, 20, 30 Правил споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у встановлені строки. Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.
Згідно зі ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язанні допускається. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.
Відповідно до частини 2 статті 205 ЦК України правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю для настання відповідних правових наслідків.
Згідно зі ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або він не визнаний судом недійсним.
Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості
За правилами ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Відповідно до статті 26 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Нарахування пені починається з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку внесення плати за житлово-комунальні послуги.
Порушуючи умови договору та норми законодавства, відповідачі своєчасно не вносили плату за надану теплову енергію, в результаті у останніх утворилась наступна заборгованість та нараховані штрафні санкції:
- заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого опалення у розмірі 12 051,94 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 2 060,88 грн., три відсотки річних у розмірі 541,84 грн.;
- заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого гарячого водопостачання у розмірі 8 975,30 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 1 534,78 грн., три відсотки річних у розмірі 403,52 грн.;
- заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги з централізованого опалення у розмірі 16 378,93 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 2 800,80 грн., три відсотки річних у розмірі 736,38 грн.;
- заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги централізованого постачання гарячої води у розмірі 47 938,75 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 8 197,53 грн., три відсотки річних у розмірі 2 155,27 грн.;
- заборгованість за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання теплової енергії у розмірі 19 512,96 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 2 708,11 грн., три відсотки річних у розмірі 713,33 грн., пеня у розмірі 867,88 грн.;
- заборгованість за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання гарячої води у розмірі 49 207,23грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 6 534,85 грн., три відсотки річних у розмірі 1 697,10 грн., пеня у розмірі 2 064,80 грн.;
- заборгованість з обслуговування вузла комерційного обліку централізованого опалення у розмірі 60,20 грн.;
- заборгованість за обслуговування вузла комерційного обліку постачання гарячої води у розмірі 71,82 грн.
Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
ОСОБА_1 стверджує, що з 2015 року служить в ЗСУ, а отже стягнення з нього інфляційних витрат, 3% річних та пені є неправомірним, оскільки він користується пільгами, які передбачені чинним законодавством. Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» крім іншого зазначено, що пільги учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них  учасникам бойових дій (статті 5, 6) надаються відповідні пільги. При цьому із долучених документів відповідачем вбачається, що статус учасника бойових дій отримано 27.03.2025 року. Отже сам факт проходження військової служби не дає автоматичного права на пільги з оплати житлово-комунальних послуг, тобто для отримання пільг на оплату житлово-комунальних послуг необхідно мати офіційно підтверджений статус, зокрема посвідчення учасника бойових дій та надати вказані документи у встановленій спосіб для їх врахування.
ОСОБА_2 зазначив, що на момент нарахування заборгованості був неповнолітнім, з огляду на зазначене нарахування боргу до червня 2022 року є неправомірним.
Відповідно до ч.1 ст.34 ЦК України повну цивільну дієздатність має фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років (повноліття).
Відповідно до ч.1 ст. 242 ЦК України батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей.
Так, згідно з положеннями ч.1 ст.32 ЦК України крім правочинів, передбачених статтею 31 цього Кодексу, фізична особа у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років (неповнолітня особа) має право:1) самостійно розпоряджатися своїм заробітком, стипендією або іншими доходами; 2) самостійно здійснювати права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом; 3) бути учасником (засновником) юридичних осіб, якщо це не заборонено законом або установчими документами юридичної особи; 4) самостійно укладати договір банківського вкладу (рахунку) та розпоряджатися вкладом, внесеним нею на своє ім`я (грошовими коштами на рахунку); 5) самостійно укладати договір про отримання електронних довірчих послуг.
Неповнолітня особа вчиняє інші правочини за згодою батьків (усиновлювачів) або піклувальників (ч. 2 ст.32 ЦК України).
Таким чином, неповнолітні особи несуть цивільну відповідальність лише у визначених ЦК України випадках.
Відповідно до ч.3 ст.9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» лише дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі, несуть солідарну відповідальність за оплату житлово-комунальних послуг, незалежно від реєстрації права власності.
Оскільки чинним законодавством України не передбачено права неповнолітньої особи на самостійне укладення договору про надання житлово-комунальних послуг та покладення на неї цивільної відповідальності за невиконання умов такого договору, враховуючи те, що на період нарахування заборгованості ОСОБА_2 був неповнолітнім у задоволенні в частині вимог до ОСОБА_2 в період до червня 2022 року слід відмовити.
Враховуючи вищенаведене, суд вважає за доцільне стягнути заборгованість з відповідача 2 з врахуванням часу після набуття повної цивільної дієздатності в період з червня 2022 року по липень 2025 року, а саме: заборгованість за спожиті з червня 2022 року послуги з постачання теплової енергії у розмірі 15 006,33 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 586,07 грн., три відсотки річних у розмірі 590,24 грн., пеня у розмірі 713, 59грн.; заборгованість за спожиті з червня 2022 року послуги з постачання гарячої води у розмірі 40 435,33 грн.; інфляційну складову боргу у розмірі 1 395,39 грн., три відсотки річних у розмірі 1 476,21 грн., пеня у розмірі 1 697,72 грн.;
Разом з тим, доводи відповідачів стосовно того, що вони не проживають у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , не підтверджені жодними належними та допустимими доказами
Щодо застосування строку позовної давності слід зазначити наступне.
Статтею 256 ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу, а статтею 257 цього Кодексу встановлено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
З 12.03.2020 до 01.07.2023 строки позовної давності продовжувалися на строк дії карантину, з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, доповнений Законом № 540-IX від 30.03.2020);
24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Закон № 3450-ІХ набрав чинності 30 січня 2024 року.
04 вересня 2025 року набрав чинності Закон України від 14 травня 2025 року № 4434-IX "Про внесення зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності". Цим Законом виключено з ЦК України п. 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення", а отже поновлено перебіг позовної давності.
Таким чином, в умовах дії карантину та воєнного стану строк звернення до суду (позовна давність) було продовжено від початку карантину 12.03.2020 року до 04 вересня 2025 року.
Наведене свідчить, що у разі якщо позовна давність до вимог КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" не спливла станом на 12.03.2020 року, то цей строк звернення до суду було продовжено до 03 вересня 2025 року.
Нормою ч. 3 ст. 267 ЦК України передбачено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку.
При цьому з матеріалів справи вбачається, що у 2015-2016 роках були здійснені часткові оплати боргу, отже строки позовної давності переривалися, враховуючи наведене, суд вважає, що позивачем строки позовної давності не пропущені.
З матеріалів справи встановлено, що у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , окрім двох відповідачів, зареєстровано ще три особи, до яких позивач вимог не пред`являє.
Відповідно до норм житлового законодавства члени сім`ї власника будинку (квартири) зобов`язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту. Спори між власником та членами його сім`ї про розмір участі в витратах вирішуються в судовому порядку.
З огляду на зазначене, суд вважає за потрібне стягнути з відповідача ОСОБА_1 заборгованість за надані послуги у розмірі 1/5 частини у сумі 37 442,84 грн. та з відповідача ОСОБА_2 з врахуванням часу після набуття повної цивільної дієздатності у сумі 12 380,176 грн., що відповідає пропорційній частці заборгованості відносно зареєстрованих осіб у вказаній квартирі.
Беручи до уваги наведене та те, що відповідачі не виконували своїх зобов`язань щодо сплати грошових коштів за спожиті послуги, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити частково, а саме стягнути з ОСОБА_1 37 442,84 грн. та ОСОБА_2 12 380,176 грн.
Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідачів на користь позивача судові витрати пропорційно задоволеним вимогам.
Враховуючи вищенаведене, ст. 319, 322, 509, 525, 526, 625 ЦК України та керуючись ст. 4-5, 12-13, 133, 141, 263-265 ЦПК України, суд, -
вирішив:
Позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» (код ЄДРПОУ 40538421; адреса місцезнаходження: м. Київ, пл. І. Франка, 5) заборгованість за надані послуги у розмірі 37 442,84 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 605,60 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» (код ЄДРПОУ 40538421; адреса місцезнаходження: м. Київ, пл. І. Франка, 5) заборгованість за надані послуги у розмірі 12 380,176 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 605,60 грн.
У задоволенні решти вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.В. Шевчук