Іванівський районний суд Одеської області    

Іванівський районний суд Одеської області

Справа № 499/673/26 
Провадження № 3/499/236/26 

П О С Т А Н О В А
Іменем України

26 травня 2026 року селище Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Одеської області Тимчук Руслан Миколайович, отримавши матеріали справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.4 ст..85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), 

В С Т А Н О В И В:

До Іванівського районного суду Одеської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 передбаченої ч.4 ст..85 КУпАП.
Як встановлено в судовому засіданні 06.05.2026 о 04.30 год. ОСОБА_1 в с.Шеметове Березівського району Одеської області здійснював лов риби з гумового човна забороненими знаряддями лову для любительського рибальства – лісковою сіткою довжиною 200 м, вистою 1.5 м, вічко 45мм – 1 шт..Даною сіткою він піймав рибу : сазан – 47 шт. загальною вагою 15 кг., карась сріблястий 103 шт. загальною вагою 20 кг, піленгас 3 шт. загальною вагою 2 кг.. Лов риби здійснив без відповідних дозвільних документів та під час державної заборони – нерестовий період. Загальний розмір завданої шкоди становить 342582,00 грн. відповідальність за яке передбачена ст..63 Закону України «Про тваринний світ» та ч.4 ст..85 КУпАП.
Особа , яка притягається до адміністративної відповідальності в судове засідання не з`явився, заяв клопотань не надавав, про причини неявки не повідомляв. У судове засідання викликався шляхом направлення судової повістки на адресу зазначену в протоколі.
Судове поштове відправлення повернулось до суду з відміткою про неможливість вручення з тих підстав, що адресат відсутній.
Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею 85 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнов проти України", відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. 
З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, про виклик до суду, не вжила заходів для явки до суду, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП, тому в порядку ч.2 ст.268 КУпАП суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність правопорушника. 
Тому суд вважає, неявку ОСОБА_1 з неповажних причин та за можливе розглянути справу у його відсутність за наявними матеріалами справи. 
Статтею 245 КУпАП визначено завдання провадження в справах про адміністративні правопорушення. Такими, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до вимог ст. ст. 278, 280 КУпАП, суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Крім того, стаття 9 чинного Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає настання адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачені КУпАП, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.
З диспозиції частини 1 статті 249 КК України вбачається, що кримінальним правопорушенням є незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.
У свою чергу адміністративним правопорушенням, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП, є грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
Згідно з роз`ясненнями, викладеними абз. 4 п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» № 17 від 10.12.2004, відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК України, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: нищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КУпАП.
З матеріалів справи вбачається, що заподіяна шкода незаконним виловом риби становить 342584,00 грн.
Натомість, ураховуючи час вчинення правопорушення нерестовий період, та спосіб його вчинення використанням заборонених знарядь лову, розмір завданої матеріальної шкоди судом установлені підстави стверджувати, що у діях останнього може бути склад кримінально-караного діяння.
На підставі ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 218 КПК України).
За таких обставин суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, тому наявні підстави для передачі матеріалів органу досудового розслідування, що відповідає вимогам статті 253 КУпАП.
Відповідно до ст. 253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.
Питання дій суду при виявленні ознак кримінального правопорушення при розгляді справи про адміністративне правопорушення врегульовано положенням ст. 253 КУпАП. Ця норма встановлює, що якщо при розгляді справи суд прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування. При цьому, зазначена норма КУпАП не вимагає, щоб на момент направлення матеріалів прокурору або органу досудового розслідування, суд з достовірністю встановив усі елементи складу кримінального правопорушення, для вирішення цього питання достатньо наявності ознак відповідного кримінального правопорушення. 
Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.
З огляду на викладене вважаю, що даний факт підлягає перевірці та оцінці у передбачений КПК України спосіб, оскільки в діях ОСОБА_1 може міститися склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, суд прийшов до висновку справа про адміністративне порушення відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з передачею матеріалів органу досудового розслідування.
Керуючись ст.245,268, 277, 278, 283 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.4 ст..85 Кодексу України про адміністративні правопорушення передати до ВП №1 Березівського РВП ГУНП в Одеській області відповідно до ст. 253 КУпАП.
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.4 ст..85 Кодексу України про адміністративні правопорушення- закрити у зв`язку з передачею матеріалів органу досудового розслідування.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя:	Руслан ТИМЧУК