Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м.Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м.Харків 
29 червня 2026 року №520/389/24 
Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Лариси Мар`єнко, розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) у судове засідання сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "Українське насіння" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, 
В С Т А Н О В И В:
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю агрофірма "Українське насіння", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС в Харківській області, в якому просить суд: скасувати неправомірне податкове повідомлення-рішення від 27.09.2023 №00/30014/20-40-04-09/30773793 Головного управління ДПС у Харківській області.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за результатами камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма "Українське насіння", відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 27.09.2023 №00/30014/20-40-04-09/30773793 про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних. Позивач стверджує, що станом на 29.06.2023 підприємство мало реєстраційний ліміт з податку на додану вартість у розмірі 3124679,99 грн, у зв`язку з чим подало на реєстрацію податкові накладні за лютий 2022 року у кількості 555 штук на загальну суму ПДВ 2902737,00 грн та податкову декларацію з податку на додану вартість за лютий на суму ПДВ 2448684,00 грн. Однак, відповідачем у прийнятті частини податкових накладних відмовлено з підстав перевищення ліміту. 
Представник позивача зазначає, що податкова декларація та податкові накладні надіслані на реєстрацію до ДПС України вчасно, однак, у зв`язку з затримкою відправлення електронних документів КП "М.Е.Doc" спричинених технічними причинами програми, податкові накладні доставлені до серверу ДПС України з затримкою. Отже, штрафні санкцій у розмірі 267665,28 грн накладені на позивача безпідставно, відтак, податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню як протиправне.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику сторін у судове засідання за правилами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Представник відповідача надіслав суду відзив на позовну заяву, в якому заперечуючи проти позову, просить відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що відповідно до приписів Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 та з урахуванням Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 №557, при відправленні електронних документів платник податків самостійно визначає кінцевий термін їх відправлення (враховуючи час на своєчасну доставку документів до органів ДПС у разі можливих технічних проблем). Таким чином, податкове повідомлення-рішення від 27.09.2023 №00/30014/20-40-04-09/30773793 прийняте відповідно до приписів чинного законодавства України.
Представник позивача надіслав суду відповідь на відзив, в якому не погодився з доводами представника відповідача, викладеними у відзиві на позовну заяву, зазначивши, що саме некоректне відображення сум податку на додану вартість в системі електронного оподаткування операцій переміщення, та відповідно зменшення ліміту вплинуло на строки реєстрації податкових накладних. 
Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.
Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини. 
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю агрофірма "Українське насіння", зареєстроване 08.02.2001 як суб`єкт господарювання - юридична особа в Єдиному державному реєстрі фізичних осіб-підприємців, юридичних осіб та громадських формувань за кодом 30773793. Основним видом діяльності товариства за КВЕД є: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур. 
Зареєстровано платником податку на додану вартість згідно свідоцтва від 08.05.2008 №200781362, ІПН №307737920150.
Співробітниками податкового органу на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ Податкового кодексу України, проведено камеральну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "Українське насіння" з питання дотримання порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних.
За результатами камеральної перевірки складено акт від 21.08.2023 №25371/20-40-04-09-04/30773793, висновками якого встановлено порушення ТОВ агрофірма "Українське насіння":
1) абзацу 2 пункту 120-1 статті 120-1 розділу ІІ Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VІ, а саме: граничних строку, передбаченого для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної на суму 2676652,80 грн;
2) абзацу 2 пункту 120-1 статті 120-1 розділу ІІ Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VІ, а саме: відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної з операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою, податкової накладної). 
Представник позивача надав податковому органу заперечення до акту камеральної перевірки від 21.08.2023 №25371/20-40-04-09-04/30773793, в яких вказав, що ТОВ АФ "Українське насіння" своєчасно доставило податкові накладні за лютий 2022 року на реєстрацію у Систему електронного адміністрування ПДВ, у ТОВ АФ "Українське насіння" був в наявності ліміт на реєстрацію податкових накладних 3127285,56 грн станом на 29.06.2023, відтак підприємство виконало свої обов`язки по реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з дотриманням граничних термінів реєстрації.
Листом від 20.09.2023 №48558/6/20-40-04-09-13 Головне управління ДПС у Харківській області повідомило заявника, що за результатами розгляду заперечення від 11.09.2023 прийнято рішення щодо правомірності висновків акту камеральної перевірки ТОВ "Агрофірма "Українське насіння" та такими, що відповідають нормам чинного законодавства. Заперечення від 11.09.203 залишено без задоволення та висновки акту камеральної перевірки від 21.08.2023 №25371/20-40-04-09-04/30773793 без змін.
27.09.2023 Головним управлінням ДПС у Харківській області прийнято податкове повідомлення-рішення №00/30014/20-40-04-09/30773793, яким за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201 Податкового кодексу України, та згідно з абзацом другим пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у сумі 266665,28 гривень.
Позивач надіслав до Державної податкової служби України скаргу на податкове повідомлення-рішення від 27.09.2023 №00/30014/20-40-04-09/30773793.
Рішенням від 05.12.2023 №35957/6/99-00-06-03-01-06 Державна податкова служба України залишила без змін податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 27.09.2023 №00/30014/20-40-04-09/30773793, а скаргу ТОВ агрофірма "Українське насіння" - без задоволення.
Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням відповідача від 27.09.2023 №00/30014/20-40-04-09/30773793, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Згідно з п.п.16.1.2, 16.1.3 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Відповідно до п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Підпунктом 41.1.1 п. 41.1 ст.41 ПК України встановлено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.
Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні".
Згідно з п.76.1 ст.76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Підпунктом 14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що єдиний реєстр податкових накладних (далі - ЄРПН) є реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, що ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Пунктом 201.1 ст.201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Абзацом 5 п.201.10 ст.201 ПК України встановлено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Згідно з абз.13 п.201.10 ст.201 ПК України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У відповідності до абз.14 п.201.10 ст.201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: 
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; 
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; 
для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені; 
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Указаним пунктом також визначено, що у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом
З урахуванням викладеного, в період існування спірних правовідносин ПК України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної. Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України.
Згідно п.120-1.1 ст.120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, зокрема:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів.
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї до Єдиного реєстру податкових накладних, визначено Порядком ведення Єдиного державного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (Порядок - №1246).
Пункт 3 Порядку №1246 визначає, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Відповідно до п.11 Порядку №1246 після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Згідно з п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (п.14 Порядку №1246).
Системний аналіз норм податкового законодавства дає підстави для висновку, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН у строки, встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України є одним із елементів податкового обов`язку, який закріплений для усіх платників податків (продавців), незалежно від форм власності або специфіки діяльності. Тим самим у правовій державі закріплюється принцип рівності обов`язків таких суб`єктів господарювання перед державою та передбачуваності дій контролюючих органів за їх невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання). Невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання) такого обов`язку утворює склад податкового правопорушення.
Відповідно до п.109.1 ст.109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 23 липня 2019 року у справі №620/3609/18, від 14 серпня 2018 року у справі №803/1583/17, від 30 січня 2018 року у справі №815/2745/17, №816/390/17 від 02 липня 2019 року у справі №2340/3802/18, від 20 серпня 2019 року у справі №1640/3125/18, вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.
У постановах від 03 квітня 2020 року у справі №160/5380/19, від 10 червня 2019 року у справі №802/1825/16-а та від 12 липня 2019 року у справі №0940/1600/18 Верховний Суд вказав, що у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН.
Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.
Встановлена нормою п.120-1.1 ст.120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.
Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 28.09.2022 у справі №200/4176/20-а, від 03.05.2023 у справі №580/1728/20.
Судом з матеріалів справи встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю агрофірма "Українське насіння" з 01.04.2022 по 30.04.2023 перебувало на спрощеній системі оподаткування 2%, граничний термін реєстрації податкових накладних 29.06.2023.
29.06.2023 підприємством подано податкову декларацію з ПДВ за лютий 2022 року від 29.06.2023 №9311894457 року згідно якої сума позитивного значення (рядок 18 складає 2448684 грн). 
Згідно витягу з Єдиного реєстру податкових накладних №8 від 29.06.2023, станом на 17 годину 17 хвилин 29.06.2023 сума податку на яку платник мав право зареєструвати податкові накладні складала 3124679,99 грн (реєстраційний ліміт). Як зазначає представник позивача у відповіді на відзив, частина реєстраційного ліміту у розмірі 2465000,00 гривні був сформований за рахунок кредитних коштів позивача, перерахованих 29.06.2023 на електронний рахунок ТОВ агрофірма "Українське насіння" виключно для виконання податкових зобов`язань по сплаті ПДВ за грудень 2022 року, що підтверджується платіжною інструкцією в національній валюті від 29.06.2023 №1097.
О 15 годині 18 хвилин 29.06.2023 року позивач надіслав на реєстрацію до ЄРПН податкові накладні за лютий 2022 року в кількості 555 штук на загальну суму податку на додану вартість - 2902737,00 грн. 
Відповідно до ЄРПН станом на 29.06.2023 зареєстровано податкових накладних, з датою виписки за лютий 2022 року, на суму ПДВ – 387666,58 грн.
Інша частина податкових накладних не зареєстровано в ЄРПН з посиланням на нате, що сума ПДВ не може перевищувати суму податку, обчислену відповідно до вимог пунктів 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 ПКУ (ліміту на рахунок ПДВ) продавця. Не дотримано вимоги пункту 2001.9 статті 2001 ПКУ. 
Судом з матеріалів справи встановлено, що квитанції про неприйняття наданих позивачем на реєстрацію податкових накладних до центрального рівня ДПС надійшли в електронний кабінет ТОВ агрофірма "Українське насіння" 29.06.2023 починаючи з 20:22 години, тобто поза межами операційного дня.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач виконав свій обов`язок щодо своєчасного направлення в електронну систему документообігу спірних податкових нгакладних.
При цьому, причини, з яких податкові накладні не були зареєстрована у ЄРПН протягом операційного дня знаходяться поза волею та можливістю впливу платника податку, оскільки належне ведення та функціонування автоматизованої системи належить до повноважень саме ДПС України.
Відповідно до п.112.1 ст.112 ПК України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Згідно п.112.2 ст.112 ПК України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Окремо суд зазначає, що згідно з пунктом 200-1.9 статті 200-1 ПК України, Якщо у платника податку загальна сума податкових зобов`язань, зазначених ним у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, перевищує суму податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (?Перевищ), а сума, визначена пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу (?Накл), є недостатньою для реєстрації таким платником податкової накладної або розрахунку коригування до такої податкової накладної за звітні періоди виникнення такого перевищення, платник податку має право зареєструвати податкову накладну або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, що дорівнює значенню показника ?Перевищ, зменшеного на суму задекларованих до сплати податкових зобов`язань за періоди починаючи з 1 липня 2015 року (включаючи податкові зобов`язання, які були сплачені платником податку, та податкові зобов`язання, які не були сплачені платником податку) та збільшеного на значення показника ?ПопРах незалежно від значення показника ?Накл, визначеного відповідно до пункту 200-1.3 цієї статті.
Механізм реєстрації в ЄРПН податкових накладних /розрахунків коригування за рахунок показника "?Перевищ" дозволяє платникам податку на суму податку, визначеному у п.200-1.9 ПКУ (?НаклПеревищ), реєструвати в ЄРПН податкові накладні/розрахунки коригування, суми податку на додану вартість по яких задекларовані в ПДВ-звітності за відповідний звітний період за умови сплати платником податку до бюджету задекларованих податкових зобов`язань, що не призводить до порушення принципу функціонування СЕА ПДВ.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що платником податку з метою своєчасної реєстрації податкових накладних вчинено всі необхідні дії, в тому числі й внесення належної оплати з метою забезпечення необхідного реєстраційного ліміту, натомість їх реєстрація здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від платника податку причин, таким чином відсутні підстави для застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації розрахунків коригування.
Згідно абзацу 13 п.п.69.1 пп.69.39 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідних положень" ПК України, звільняють ся від відповідальності за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня переходу таких платників на застосування особливостей оподаткування єдиним податком третьої групи за ставкою 2 відсотки, за умови виконання ними податкових обов`язків щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів протягом 60 календарних днів з дня переходу на систему оподаткування, на якій такі платники податку перебували до дня обрання особливостей оподаткування податком за ставкою 2 відсотки.
Позивач з 01.05.203 перейшов на загальну систему оподаткування та був зобов`язаний зареєструвати податкові накладні за лютий 2022 року в термін до 29.06.2023 року включно. 
Суд зазначає, що позивач направив на реєстрацію спірні податкові накладні до податкових накладних в останній день строку в межах операційного дня та в межах установленого строку (до 20:00 години 29.06.2023 року) відмову в їх реєстрації не отримав, що свідчить про відсутність в його діях складу порушення, передбаченого ст.120-1 ПК України. 
У рішенні у справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини вказав на те, що принцип “належного урядування”, зокрема, передбачає, що на державні органи покладений обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не можуть мати можливість уникати виконання своїх обов`язків (заява №29979/04, параграф 70).
Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі “Москаль проти Польщі” (Moskal v. Poland), параграф 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу “помилку” не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. The Czech Republic), заява № 36548/97, параграф 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі “Лелас проти Хорватії” (Lelas v. Croatia), заява №55555/08, параграф 74).
Зокрема, на державні органи покладений обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява №55555/08, параграф 74; "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява №36900/03, параграф 37) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), параграф 128; "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), параграф 119).
Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Так, усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що відповідачем не доведено правомірність прийнятого ним податкового повідомлення-рішення від 27.09.2023 №00/30014/20-40-04-09/30773793 в частині нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю агрофірма "Українське насіння" штрафних санкцій у розмірі 266665,28 грн, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Витрати зі сплати судового збору підлягають розподілу відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст.ст.19, 139, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "Українське насіння" (с.Красне, Кегичівський район, Харківська область, 64032, код ЄДРПОУ 30773793) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул.Григорія Сковороди, буд.46, м.Харків, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) про скасування податкового повідомлення-рішення, - задовольнити. 
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 27.09.2023 №00/30014/20-40-04-09/30773793 про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "Українське насіння" штрафних санкцій у розмірі 266665,28 гривень.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул.Григорія Сковороди, буд.46, м.Харків, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "Українське насіння" (с.Красне, Кегичівський район, Харківська область, 64032, код ЄДРПОУ 30773793) витрати зі сплати судового збору у розмірі 4014 (чотири тисячі чотирнадцять) гривень 99 копійок.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території м.Харків та Харківської області, повний текст рішення складено 29 червня 2026 року.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО