Справа № 390/910/26
Провадження № 3/390/237/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" травня 2026 р.Суддя Кропивницького районного суду Кіровоградської області Квітка О.О., розглянувши матеріали Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Покровське Кіровоградського району Кіровоградської області, громадянин України, депутат Первозванівської сільської ради, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ч.1 ст.172-6 КУпАП,
встановив:
ОСОБА_1 , будучи суб`єктом декларування – депутатом Первозванівської сільської ради, вчасно (до 00 год 00 хв 01.04.2024), не подав без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, що є порушенням вимог частини 1 статті 45 Закону, натомість подав вказану декларацію о 22 год 37 хв 01.05.2024 – несвоєчасно, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-6 КУпАП. 
Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-6 КУпАП, є місце розташування Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, оскільки обов`язок декларування виник у ОСОБА_1 в зв`язку із виконанням представницьких/депутатських повноважень, а саме за адресою: Кіровоградська обл., Кропивницький район, с. Первозванівка, вул. Героїв України, б.1.
Несвоєчасне подання декларації особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування без поважних причин є триваючим правопорушенням. Декларант ОСОБА_1 вчинив без поважних причин дію, що полягає у несвоєчасному (поза встановленим законом межами) поданні декларації, перебуваючи у стані безперервного продовження бездіяльності до часу подання декларації, безперервно порушуючи Закон з 00 год 00 хв 01.04.2024 до 22 год 37 хв 01.05.2024 включно.
Згідно зі ст.268 КУпАП справа розглядається у присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, від захисника – адвоката Кричуна Ю.А. до суду надійшла заява про розгляд справи без їх участі, просить закрити справу про адміністративне правопорушення у зв`язку зі спливом строків, передбачених ст. 38 КУпАП.
Прокурор Солоповим В.Ю. долучено до матеріалів справи висновок, в якому зазначено, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією підтверджується наданими доказами, оскільки декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування подано несвоєчасно, а тому ОСОБА_1 слід визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, та закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення в зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП. 
Судом досліджені наступні матеріали: 
-протокол про адміністративне правопорушення № 105/26 від 02.04.2026 (а.с. 5-12);
-світлини із сторінки ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру декларацій із зазначенням часу та дати 22:37 01.05.2024 (а.с. 13-16); 
-копія рішення Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області № 1 від 20.11.2020 про початок повноважень депутатів Первозванівської сільської ради VIII скликання (а.с. 20);
- витяг з протоколу № 41 тридцять шостої сесії восьмого скликання Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 19.12.2023 (а.с.21-22);
- витяг з протоколу № 43 тридцять шостої сесії восьмого скликання Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 01.03.2024 (а.с. 23-24);
- пояснення ОСОБА_1 (а.с 27) та інші матеріали справи.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2, пункті 4 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.
Згідно з п.п. «б» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є: особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.
Ч. 1 ст. 45 розділу VII Закону України «Про запобігання корупції» передбачає, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством. 
Закон України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану» № 3384-ІХ від 20.09.2023, який набрав чинності 12.10.2023 установив, що з дня набрання чинності цього Закону здійснення заходів фінансового контролю, передбачених розділом VII Закону України «Про запобігання корупції» (зокрема подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування), відновлюється у повному обсязі та здійснюється у порядку та строки, визначені Законом України «Про запобігання корупції».
Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 124 від 04.04.2017 визначено, що неналежне функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування є поважною причиною несвоєчасного подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Період (періоди) неналежного функціонування Реєстру визначається окремим рішенням НАЗК на підставі інформації, наданої адміністратором Реєстру, та акта (актів) підписаного посадовими особами Національного агентства та адміністратора Реєстру.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-943/4-17 від 22.05.2017 під поважними причинами несвоєчасного подання декларації слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.
Вивчивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно, суд приходить до наступних висновків.
Положеннями ч. 1 ст. 172-6 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 визнано таким, що набув повноважень депутата Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області восьмого скликання. Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ознайомлена з зобов`язанням щодо необхідності подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік. ОСОБА_1 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік 01 травня 2024 року, тобто після спливу строку, будь-які документи , що свідчать про наявність поважних причин, які позбавляли можливості вчасно подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, матеріали справи не містять та ОСОБА_1 суду не наведені.
Таким чином, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, а саме несвоєчасно, без поважних причин, подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією передбачене ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до вимог п.7 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, що передбачені ст.38 КУпАП.
Згідно з ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 51, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
Відповідно до статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. 
Стаття 6 пункт 2 Конвенції забезпечує «право вважатися невинуватим доти, доки вину не буде доведено в законному порядку». 
Суд в своїх прецедентних рішеннях зазначає, що практичність та ефективність гарантій при тлумаченні та застосуванні положень Конвенції стосується і права, закріпленого в статті 6 пункту 2 Конвенції: презумпції невинуватості (див. справи «Allen проти Сполученого Королівства», рішення від 12.07. 2013 року п.п.92-93, «Allenet de Ribemont проти Франції», рішення від 10.02.1995 року, п. 35). 
Презумпція невинуватості, яка розглядається як процесуальна гарантія, в контексті самого кримінального провадження, накладає вимоги щодо, зокрема, тягаря доведення, правової презумпції факту і права. 
Визначивши строк давності в національному законодавстві, законодавець надав право порушнику уникнути від переслідування або притягнення до суду за закінченням певного строку після скоєння правопорушення. 
За змістом частини 2 статті 38 КУпАП, стягнення за адміністративне правопорушення, що відноситься до компетенції судів загальної юрисдикції, може бути накладено не пізніше, як через три місяці з дня вчинення правопорушення. 
Пункт 7 статті 247 КУпАП містить правило, згідно із яким, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП. 
В силу презумпції невинуватості за міжнародними та національними нормами права особа, відносно якої справа про адміністративне правопорушення закрита у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності, не може вважатися винною. 
Строк давності не тільки забезпечує правову визначеність та остаточність судового рішення, попередження порушень прав осіб, які притягуються до адміністративної відповідальності, але й надає законне право порушнику уникнути переслідування або притягнення до суду за закінченням певного строку після скоєння правопорушення, в даному випадку, притягнення до адміністративної відповідальності за закінченням строку давності, який передбачений національним законом - ч. 2 ст. 38 КУпАП.
Висновок у постанові суду про наявність вини за межами строку давності притягнення до адміністративної відповідальності буде порушенням презумпції невинуватості та права на справедливий суд за статтею 6 Конвенції. 
Враховуючи, що датою виявлення правопорушення є 02 квітня 2026 року, однак датою вчинення адміністративного правопорушення є 01 травня 2024 року, то на цей час закінчилися строки, передбачені ст.38 КУпАП, а тому суд вважає, що провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.
Керуючись ст. ст. 33, 38, 247, 268, 280, 283-284 КУпАП, 
постановив:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду строків накладення адміністративного стягнення. 
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Кропивницький районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.О.Квітка