ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/416/26	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №695/3037/23 Категорія: 305010000  	Степченко М.Ю. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Новіков О. М. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2026 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

суддів Новікова О.М., Карпенко О.В., Фетісової Т.Л.,
за участю секретаря Костенко А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 – адвоката Буряка Олександра Геннадійовича на рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 07 листопада 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, упущеної вигоди, -
в с т а н о в и в:

У серпні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду із вказаною позовною заявою.
В обґрунтування поданого позову зазначав, що він є власником пасіки, яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 та складає 50 бджолосімей. 22 травня 2023 року ОСОБА_2 , як і інші пасічники с. Кедина Гора, виявив на своїй пасіці загиблих бджіл з характерними ознаками отруєння пестицидами.
У зв`язку з зазначеним, з приводу загибелі бджіл ОСОБА_2 звернувся до старости Коробівського старостинського округу Золотоніської громади, з проханням провести обстеження пасіки та зафіксувати факт отруєння бджіл. 23 травня 2023 року комісією було обстежено стаціонарну пасіку за адресою АДРЕСА_1 та зафіксовано в акті встановлення факту отруєння бджіл.
Комісією було відібрано зразки підмору бджолиного з пасіки позивача, зразки зеленої маси з поля (ячмінь, ватник) посівів та зразки ґрунту з поля орендаря ОСОБА_1 , адреса с. Кедина Гора, Золотоніського району, Черкаської області кадастровий номер 7121586200:14:002:003.
Відібрані зразки передано на дослідження Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, за результатами якої, в підмору бджіл, зразках зеленої маси з поля (ячмінь, ватник) ОСОБА_1 та зразку ґрунту з обробленого поля ОСОБА_1 виявлені однакові пестициди.
Позивач вважав, що відповідачем, при здійсненні 21 травня 2023 року обробки агрохімікатами поля ячменю на його земельній ділянці, порушено норми діючого законодавства, що призвело до загибелі бджіл на пасіці позивача, в зв`язку з чим останньому було завдано значних матеріальних збитків і позивач протягом сезону 2023 року був позбавлений можливості отримати дохід від пасіки.
Внаслідок неправомірних дій відповідача позивачу була заподіяна моральна шкода. Також після контакту з отруєними бджолами позивач потрапив до лікарні. При визначенні позивачем розміру відшкодування моральної шкоди він урахував факт нанесення матеріальної шкоди, факт завдання шкоди здоров`ю позивача, відсутність дій з боку заподіювача шкоди по добровільному відшкодуванню матеріальної шкоди, намагання відповідача уникнути відповідальності, а також характер моральних страждань, зокрема обурення, роздратованість, втрату душевної рівноваги та впевненості в майбутньому.
З урахуванням вище викладеного позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь 479 820,00 грн. відшкодування збитків, завданих загибеллю бджіл у бджолосім`ях, 50 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, а також сплачений позивачем судовий збір у сумі 5298,20 грн.
Рішенням Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 07 листопада 2026 року позов задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 в рахунок відшкодування збитків, завданих загибеллю бджіл у сумі 479820 грн. та моральну шкоду в сумі 10000,00 грн., а всього 489820,00 грн. 
У решті вимог відмовлено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у сумі 4894,18 грн.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачем доведено, а відповідачем не спростовано, що саме протиправні дії відповідача, як заподіювача шкоди, є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Враховуючи викладене, суд вважав, що вимоги позову в частині відшкодування матеріальної шкоди, реальних збитків та упущеної вигоди в розмірі, заявленому до стягнення, знайшли своє підтвердження та не спростовані відповідачем, тому підлягають до задоволення. 
Крім того, внаслідок неправомірних дій відповідача позивачу була завдана моральна шкода, яка виразилась в душевних стражданнях, оскільки крім понесення матеріальних збитків, позивачу було завдано шкоду здоров`ю, внаслідок чого він перебував на стаціонарному лікуванні. Виходячи з засад розумності, виваженості, справедливості та зважаючи на реальність відшкодування, заявлені позивачем вимоги про стягнення моральної шкоди в розмірі 50000,00 грн., підлягають до часткового задоволення на суму 10000,00 грн.
У апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 – адвокат Буряк О.Г. просить скасувати рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 07 листопада 2025 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.
Як на підставу апеляційного оскарження заявник посилається на те, що у зв`язку з тим, що ячмінь не належить до медоносних культур, суд першої інстанції дійшов невірних висновків щодо того, що бджоли, що належали на праві власності позивачу, зазнали отруєння внаслідок дії засобу захисту рослин для обробки ячменю, що був використаний відповідачем для обробки земельної ділянки з кадастровим номером 7121586200:14:002:003, яка розташована за адресою: Черкаська область, Золотоніський район, с. Кедина Гора, яка на праві власності належить відповідачу.
Вказує, що Законом України «Про бджільництво» передбачено обов`язок повідомляти про застосування засобів захисту рослин виключно фізичних та юридичних осіб, які обробляють медоносні культури.
Ячмінь не належить до медоносних культур.
Звернуто увагу, що в радіусі 10 кілометрів від місця розташування пасіки позивача наявна значна кількість інших земельних ділянок, на яких здійснюється сільськогосподарська діяльність.
Також щодо Постійно діючої комісії із встановлення факту отруєння бджіл при Золотоніській міській раді, то відповідач вказує, що склад такої комісії не був затверджений та оновлений рішенням Золотоніської міської ради як органом місцевого самоврядування як того вимагає п. 5 розділу IV Інструкції з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин №338 від 19.02.2021.
Як вбачається з матеріалів справи, а саме з ветеринарно-санітарного паспорту пасіки №ОА-71-04-67 від 29.04.2021, у наявності позивача перебували 42 бджолині сім`ї. Однак, суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги позивача щодо відшкодування завданої йому шкоди здійснював її розрахунок виходячи з того, що позивачу належали саме 50 бджолиних сімей. Тому вважає розрахунок шкоди здійснено неправильно.
У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 – адвокат Ульянов С.М. зазначає, що особи, які проводять хімобробку повинні оповіщати власників пасік за три доби до таких обробітків, та проводити обробіток у період відсутності льоту бджіл у ранкові та вечірні години.
Відповідачем вказаного зроблено не було.
При реєстрації пасіки кількість бджолиних сімей було 42, але 10 липня 2021 року відбулося збільшення пасіки на 8 бджолиних сімей, що підтверджено в додатку до ветеринарно-санітарним паспортом пасіки UA-71-04-67 під №6 та завізовано лікарем ОСОБА_3 Золотоніської районної державної лікарні ветеринарної медицини. Крім того, наявність у ОСОБА_2 50 бждолосімей підтверджено довідкою про реєстрацію пасік №11348-2 від 29.09.2021 та довідкою №118 від 05.06.2023.
Відповідно до пункту 11 розділу IV Інструкції з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин, до акту вноситься така інформація: власники, постійні користувачі, орендарі земельних ділянок (їх адреса, кадастрові номери), на яких здійснюється сільськогосподарська діяльність і які знаходяться в радіусі 10 кілометрів від місця розташування пасіки (за наявності).
Проте, якщо відомо хто саме обробляв поле засобами захисту рослин за три доби до/та у день надходження до органу місцевого самоврядування заяви про встановлення факту отруєння бджіл, то вноситься саме інформація про власника тієї ділянки, яка оброблялась і ті суб`єкти господарювання зобов`язані допускати членів Комісії до земельних ділянок для відбору і спрямування в лабораторію проб матеріалу (зелена маса рослин, грунт, змиви або залишки засобів захисту рослин з тари або обладнання, яке використовувалось під час обробки рослин).
Згідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи сторін, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд доходить наступних висновків.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Оскаржуване рішення суду відповідає зазначеним вимогам закону.
Судом встановлені наступні фактичні обставини справи.
ОСОБА_2 є власником зареєстрованої у встановленому законом порядку пасіки, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , та налічує 50 бджолосімей, що підтверджується ветеринарно-санітарним паспортом пасіки UA-71-04-67 (т. 1 а.с.13), довідкою про реєстрацію пасік №11348-2 від 29.09.2021 (т. 1 а.с. 11) та довідкою №118 від 05.06.2023 (т. 1 а.с. 12).
Згідно з Актом обстеження пасіки від 24.04.2023 пасіка, що належить ОСОБА_2 , складалась з 50 бджолиних сімей (т. 1 а.с. 15).
Також із матеріалів справи вбачається, що за адресою АДРЕСА_1 було зареєстровано потужності, що підтверджується копією рішення про державну реєстрацію потужності від 25.09.2020 (т. 1 а.с. 10).
23.05.2023 комісією в складі: головного спеціаліста відділу прогнозування та розвитку громади виконавчого комітету Золотоніської міської ради Вікторії Мірошниченко, старости Коробівського старостинського округу Золотоніської громади Сергія Кожем`яко, головного спеціаліста відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Золотоніського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області Інни Рєзнік, директора Золотоніської районної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Юлії Грекало, поліцейського офіцера Золотоніської територіальної громади Романа Авраменко, власника обстежуваної пасіки Андрія Труба складено Акт про встановлення факту отруєння бджіл (т. 1 а.с. 17-19), яким зафіксовано: інформація про погоду: швидкість вітру 2,6 м/с, температура 26 по Цельсію; кількість бджолиних сімей згідно з останнім записом у додатку до паспорта пасіки - 50; кількість вуликів - 50; бджоли утримуються у багатокорпусних вуликах (18 рамкові 435 х 230 мм); кількість бджолиних сімей, які загинули – 2; кількість бджолиних сімей, які отруїлися (у тому числі, що отруїлися частково) - 48; характер загибелі - масовий (частково загинули); кількість бджолиних сімей, які загинули частково 48 шт., відсоток загибелі 55%; клінічні ознаки отруєння бджола вертиться, падає з прилітної дошки та гине; збитки становлять – робочі бджоли - 60 кг; інформація про наявність масово квітучих медоносних та ентомофільних культур у радіусі 10 км від пасіки - акація, відстань 0,05 км; інформація про власників, постійних користувачів, орендарів земельних ділянок, на яких здійснюється сільськогосподарська діяльність і які знаходяться в радіусі 10 км. від місця розташування пасіки: власник ФОП ОСОБА_1 , кадастровий номер з/д 7121586200:14:002:003, адреса с. Кедина Гора, Золотоніського району; відомості про застосування пестицидів: спосіб обробітку - механізований, час проведення обробітку 21.05.2023 в денний час, вид культури, яку обробляли - ячмінь, погода сонячна;
Згідно з п.10 Акту комісією відібрані проби та зразки: підмору бджолиного 300г., зразки зеленої маси з поля (ячмінь, ваточник) 200 г., ґрунт з обробленого поля ФОП ОСОБА_1 , адреса с. Кедина Гора, Золотоніського району, Черкаської області кадастровий номер 7121586200:14:002:003.
Також у п. 13 Акту зазначена інформація щодо подання повідомлення про застосування пестицидів та агрохімікатів: повідомлення органу місцевого самоврядування – ні; повідомлення власника пасіки – ні.
Відібрані комісією зразки було передано на дослідження Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, що підтверджується копією супровідного листа, наявною в матеріалах справи (т. 1 а.с. 20).
Відповідно до звіту, складеного представниками Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, про результати дослідження патологічного/ біологічного матеріалу/об`єктів навколишнього середовища № 005074 п.м./23 від 07 червня 2023 року було проведено випробування на наявність пестицидів, за наслідками яких установлено:
Результати випробувань підмору бджолиного, відібраного у власника пасіки ОСОБА_2 : Назва показника /захворювання: хімічних токсикоз бджіл (отруєння бджіл пестицидами) - результати випробувань: виявлено (азоксистобін -17,8 + - 5,34 мкг/кг; флутріафол - 14,0 +-4,20 мкг/кг).
Результати випробувань: один зразок зеленої маси з поля (ячмінь, ватник), орендар ОСОБА_1 , адреса с. Кедина Гора, Золотоніського району, Черкаської області кадастровий номер 7121586200:14:002:003: Назва показника /захворювання: хімічний токсикоз бджіл (отруєння бджіл пестицидами) додаткові дослідження - результати випробувань: виявлено (азоксистобін -4562,0 + - 1368,60 мкг/кг; флутріафол - 2234,9 +-670,47 мкг/кг).
Результати випробувань: один зразок грунту з обробленого поля (ячмінь, ватник) орендар ОСОБА_1 , адреса с. Кедина Гора, Золотоніського району, Черкаської області кадастровий номер 7121586200:14:002:003: Назва показника /захворювання: хімічних токсикоз бджіл (отруєння бджіл пестицидами) додаткові дослідження - результати випробувань: виявлено (азоксистобін - 1970,3 +- 591,09 мкг/кг; флутріафол - 1073,0+-321,90 мкг/кг).(а.с. 22).
Тобто в підморі бджіл, зразках зеленої маси з поля (ячмінь, ватник) ОСОБА_1 та зразку ґрунту з обробленого поля ОСОБА_1 виявлені однакові види пестицидів.
Згідно з довідкою, наданою старостою Коробівського старостинського округу виконавчого комітету Золотоніської міської Ради від 05.06.2023 року за вих. № 117, земельна ділянка розміром 14,3516 га (приватна власність) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, з кадастровим номером 7121586200:14:002:003 (засіяна ячменем), яку обробляє ОСОБА_1 , дійсно розміщена в адмінмежах Коробівського старостинського округу, біля села Кедина Гора Золотоніського району Черкаської області. Відстань даної земельної ділянки до пасіки ОСОБА_2 складає 1.1 км.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на земельну ділянку кадастровий номер 7121586200:14:002:003 зареєстровано за ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 37).
Свідок ОСОБА_4 пояснив, що він працює старостою. До нього надійшов дзвінок по отруєння бджіл. Він під`їхав і побачив групу людей біля магазину, під`їхала поліція. Хлопці сказали, що в них падіж бджіл. Він підійшов і побачив мертвих бджіл. Хтось сказав, що бачили, як ОСОБА_5 здійснював обприскування поля ячменю. Коли вони їздили дивитися, то бачили сліди хімікатів на ячмені. Оскільки квіти в той час не цвіли, то бджола шукала матеріал для споживання і могла сісти на потравлені рослини і занести отруту у вулик. На другий день надійшов дзвінок, де люди зупинили трактор. Тоді з`явився і ОСОБА_5 і там вони розбиралися. Трактор мали відігнати. Пасічники викликали працівників лабораторії і ті взяли зразки мору. Вказував, що був присутній під час відбору зразків і на пасіці ОСОБА_6 , коли на полі відбирали зразки грунту і рослинності. Зазначав, що на полі підмору не бачили, оскільки отруєна бджола одразу не помирає. На рівні міської влади вирішувалося питання щодо з`ясування обставин. І в ОСОБА_7 з`ясовували, коли травили поле, то він указував, що за приблизно за тиждень до того.
Свідок ОСОБА_8 пояснив, що 21.05.2023 він по своїй роботі робив об`їзд лісових угідь і бачив, як трактор їхав по полю, яке знаходилося з правого боку разом із селом Кедина Гора, якщо їхати з заходу на схід. Що робив трактор на полі - він не звернув увагу. Цей трактор він бачив у селі протягом трьох днів. Одного разу він їхав у селі, побачив людей, зупинився і спитав, що сталося, на що йому повідомили, що трактор обробляв поле і наніс шкоду бджільництву.
Свідок ОСОБА_9 повідомив, що 22.05.2023 йому зателефонував ОСОБА_10 і спитав, чи в нього посипалися бджоли. Коли він приїхав до себе на пасіку, то побачив багато мертвої бджоли під вуликами. Коли він поїхав на пасіку до хлопців, то теж побачив багато підмору. 23.05.2023 вони викликали старосту, поліцію, які фіксували та фотографували у всіх підмор. У цей день ще їздили дивитися на поля, де могли їх обробляти, приблизно в радіусі 5 кілометрів. Під самим ячменем цвіла свіріпа, на яку дуже летить бджола. 24.05.23 затримали трактор, який їхав обробляти поле в селі.
Свідок ОСОБА_11 суду пояснив, що 10.05.2023 після першої обробки поля вони зустрілися з Шведенком і хотіли домовитися, щоб він не завдавав їм шкоди. 21.05.2023 Шведенко обробив ячмінь. 22.05.2023 виявили падіж бджіл і викликали поліцію. 23.05.2023 приїхала комісія, брали з поля ячмінь для аналізу. 24.05.2023 затримали трактор і тоді вдруге зустрілися з відповідачем. Свідок указував, що загинула вся льотна бджола і залишилися лише молоді бджоли, внаслідок чого сім`ї послабшали. У падежу бджіл виявили саме ту отруту, якою ОСОБА_5 обробляв поле. Також свідок зазначив, що на той період цвіли свіріпа, глід, акація тощо. Бджоли могли сідати на ячмінь, якщо отрута була солодка. Указав, що вони вважали, що з вини ОСОБА_1 стався падіж, оскільки була отрута, яка призначена лише для ячменю.
Свідок ОСОБА_12 вказав, що в першій половині травня 2023 року в нього посипалися бджоли. У сусідів було те ж саме. Йому сказали, що хтось травив зернові культури. Оскільки вони знали, що це поля ОСОБА_5 , то вони пішли до нього, поговорили з ним і наче домовилися, щоб він уночі травив поля. Пізніше знову посипалися бджоли, хтось викликав оперативну групу. Працівники поліції приїхали, взяли аналізи, взяли посіви, опитали сторожа, який вказав, що вдень трактор їздив, розприскував по полю отруту. Наступного дня затримали цей трактор, який з бочкою їхав знову травити поле. Викликали поліцію і вони розбиралися.
Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів. Відсутність порушеного права й інтересу встановлюється при розгляді справи по суті та є самостійною підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
За змістом частин першої, четвертої статті 30 Закону України «Про бджільництво» юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов`язані забезпечити їх охорону.
Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь.
Частиною другою статті 37 Закону України «Про бджільництво» визначено, що фізичні та юридичні особи, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, зобов`язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступінь і строк дії токсичності препарату.
Пунктом 3 розділу II Інструкції № 338 визначено, що отруєння бджіл засобами захисту рослин також може бути спричинене, зокрема неповідомленням або несвоєчасним повідомленням власників пасік про час, місце і характер майбутнього застосування засобів захисту рослин для відповідного реагування.
За змістом розділу ІІІ Інструкції № 338 фізичні особи та суб`єкти господарювання, які застосовують засоби захисту рослин, повинні вживати всіх заходів з метою попередження отруєння бджіл.
Фізичні особи та суб`єкти господарювання, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані завчасно повідомляти органи місцевого самоврядування про заплановане застосування засобів захисту рослин шляхом надання повідомлення про застосування засобів захисту рослин (далі - завчасне повідомлення) за три доби до запланованого їх застосування.
Завчасне повідомлення подається фізичною особою та суб`єктами господарювання до органів місцевого самоврядування, на адміністративній території яких (з урахуванням відстані 10 кілометрів від зовнішнього периметру території застосування засобів захисту рослин) планується застосування засобів захисту рослин.
Доведення змісту завчасного повідомлення до відома власників пасік здійснюється шляхом його опублікування на офіційній інтернет-сторінці органів місцевого самоврядування або в засобах масової інформації місцевого рівня або оголошення завчасного повідомлення по радіо та/або телебаченню місцевого рівня, а також шляхом його надсилання особистим повідомленням на телефон чи на електронну адресу, зазначені під час реєстрації або кочівлі пасіки.
Для ізоляції бджіл у вуликах відповідно до конструкції вулика та способу їх утримання забезпечують гнізда вологою, належною вентиляцією та надійною ізоляцією. У день запланованого застосування засобів захисту рослин зранку, до початку льоту бджіл, льотки закривають з використанням льоткових загороджувачів із вентиляційними отворами. На ніч льотки відчиняють.
Відповідно до статті 39 Закону України «Про бджільництво» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про бджільництво, відшкодовується в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
За змістом статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина перша статті 1167 ЦК України).
Частиною першою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Верховний Суд неодноразово роз`яснював, що за загальним правилом у разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини (див. постанови від 13 липня 2022 року у справі № 753/15095/17, від 06 березня 2025 року у справі № 216/5160/22).
Велика Палата Верховного Суду, наголошуючи на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування, зазначила, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).
За змістом частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).
У частині другій статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
У справі, яка переглядається, суд першої інстанції встановив, що обробіток ячменю на полі, що розміщене на відстані 1,1 км від пасіки ОСОБА_2 , здійснювався ОСОБА_1 без повідомлення органів місцевого самоврядування про заплановане застосування засобів захисту рослин, тобто з порушенням вимог пункту 4 розділу ІІІ Інструкції № 338.
Під час розгляду справи сторона відповідача не спростувала вищенаведеного, а також не надала доказів завчасного повідомлення Коробівського старостинського округу ВК Золотоніської міської ради, на адміністративній території якої планувалося застосування засобів захисту рослин.
Крім того, комісією у встановленому законом порядку було відібрано проби зеленої маси та ґрунту з полів ОСОБА_1 , а за результатами проведених експертиз і досліджень було встановлено наявність одних і тих же пестицидів (які є токсичним для бджіл і призводять до їх загибелі) у відібраних взірцях підмору бджіл з пасіки ОСОБА_2 та у відібраних взірцях з полів, де вирощував ячмінь ОСОБА_1 .
З долучених до апеляційної скарги доказів, а саме відповідей з Національного університету біоресурсів і природокористування України (НУБіП України) від 14.01.2026 №116 та Національного наукового центру «Інститут бджільництва імені П. І. Прокоповича» від 26.01.2026 №7, вбачається, що ячмінь не належить до медоносних культур.
Доводи апеляційної скарги про те, що ячмінь, який вирощував та обробляв заявник на полі у радіусі 1,1 км від пасіки позивача, є немедоносною, вітрозапильною культурою, а тому вимоги частини другої статті 37 Закону України «Про бджільництво» не поширювались на заявника, колегія суддів відхиляє, оскільки відповідно до наявного у справі листа-роз`яснення Національного наукового центру «Інститут бджільництва імені П. І. Прокоповича» від 28 травня 2025 року № 41 (т. 1 а. с. 142) бджоли могли отруїтися та загинути в результаті обробки пестицидами поля з ячменем, якщо мало місце порушення норм діючого законодавства і пестициди потрапили на медоноси з якими контактували бджоли. Радіус польоту бджоли за взятком становить до 3 км і сосновий ліс близько 1 км. за умови, що він випиляний на 80-100% не становить суттєвої перешкоди для бджіл при їх польоті за взятком.
Віднесення ячменю до немедоносної культури не спростовує ту обставину, що відповідач не надав завчасного повідомлення до органів місцевого самоврядування про час, місце і характер майбутнього застосування засобів захисту рослин для відповідного реагування, є порушенням пункту 4 розділу Ш Інструкції з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин.
Крім того, слід зауважити, що навколо поля ОСОБА_1 були квітучі медоноси, потрапляння пестицидів на які могли викликати отруєння бджіл.
Причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою полягає у потраплянні засобів захисту рослин з поля на бджіл з пасіки позивача, що розміщена в межах радіусу польоту бджіл пасіки до квітучих медоносів; у виявленні в результаті лабораторних досліджень застосованих відповідачем засобів захисту рослин у загиблих бджолах.
Щодо посилання в апеляційній скарзі на неналежний склад комісії, то слід зазначити, що відповідно до розділу IV (Установлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин) Інструкції № 338 , обстеження пасіки і фіксація випадків отруєння бджіл на вимогу та за заявою власника пасіки до органів місцевого самоврядування здійснюються постійно діючою Комісією із встановлення факту отруєння бджіл (далі - Комісія). Завданнями Комісії є:
установлення достовірності загибелі бджіл;
установлення обставин, за яких сталася загибель бджіл;
надання рекомендацій щодо визначення шкоди, заподіяної власникам пасік унаслідок отруєння бджіл;
відібрання і спрямування в лабораторію проб матеріалу (патологічний матеріал, бджоли, продукція бджільництва, а також зелена маса рослин, ґрунт);
установлення джерела та причин загибелі бджіл, надання висновків та пропозицій.
До складу Комісії входять:
представник органу місцевого самоврядування за місцем розташуванням пасіки, який є головою Комісії, та представник органу місцевого самоврядування, адміністративні межі якого знаходяться ближче ніж за 10 кілометрів від пасіки, яку обстежує Комісія;
представник територіального органу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів або представник державної установи, що належить до сфери управління Держпродспоживслужби;
представник територіального органу Національної поліції України.
До роботи Комісії залучається власник обстежуваної пасіки або уповноважена ним особа.
Як видно із Акту встановлення факту отруєння бджіл від 23.05.2023 року до складу комісії увійшли: головний спеціаліст відділу прогнозування та розвитку громади ВК Золотоніської міської ради, староста Коробівського округу Золотоніської громади, головний спеціаліст відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Золотоніського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області, директор Золотоніської районної лабораторії Держпвної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, поліцейський офіцер Золотоніської територіальної громади.
Тобто до складу комісії увійшли особи, які за своїми посадами у відповідності до вказаної Інструкції мали повноваження бути її членами.
Доказів про неповноважність даної комісії суду надано не було.
Посилання на те, що комісією не перевірялися інші землекористувачі колегія суддів відхиляє, оскільки відповідач не довів, що на полях в радіусі 10 км від пасіки ОСОБА_2 у травні 2023 року іншими фізичними чи юридичними особами, окрім нього, також здійснювалася обробка із застосуванням тих самих засобів захисту рослин, що спричинили загибель бджіл на пасіці ОСОБА_2 . 
При цьому, староста Коробівського старостинського округу ВК Золотоніської міської ради надав довідку про те, що повідомлень від власників, орендарів земельних ділянок, розташованих в адмінмежах Коробівського старостинського округу щодо проведення хімічної обробки сільськогосподарських культур пестицидами, агрохімікатами в період з 01 травня по 31 травня 2023 року не надходило.
Отже, надавши належну оцінку поданим доказам, як в цілому, так і кожному окремо, виходячи з того, що обробіток ячменю на полі, що розміщене на відстані 1,1 км від пасіки ОСОБА_2 , здійснювався ОСОБА_1 з порушенням вимог пункту 4 розділу ІІІ Інструкції № 338 без повідомлення органів місцевого самоврядування про заплановане застосування засобів захисту рослин, у травні 2023 року, а загибель бджіл внаслідок отруєння сталася 22 травня 2023 року, і відповідачем не спростовано, що саме внаслідок його протиправних дій заподіяно шкоду позивачу, суд першої інстанції зробив правильний висновок про обґрунтованість та доведеність позовних вимог ОСОБА_2 та наявність підстав для стягнення з ОСОБА_1 на його користь відшкодування матеріальної шкоди та упущеної вигоди.
Щодо доводів апеляційної скарги з приводу невірного розрахунку шкоди, оскільки кількість бджолиних сімей, які зареєстровані позивачем становить 42, у той же час як шкода розрахована з 50 бджолиних сімей, то колегія суддів враховує наступне.
Відповідно до ветеринарно-санітарного паспорту пасіки №UA-71-04-67 у фізичної особи ОСОБА_2 станом на дату реєстрації 29.04.2021 року налічувалось 42 бджолині сім`ї. 
При цьому, у відповідності до додатку до цього ж паспорту пасіки від 10.07.2021 року міститься інформація про збільшення пасіки на 8 сімей, загальна кількість 50. Зазначена інформація засвідчена підписом лікаря ветеринарної медицини Золотоніського районного державною лікарнею ветеринарної медицини ОСОБА_3 . 
Отже, відомості, що містяться у наданих позивачем доказах щодо кількості у його власності бджолиних сімей є достовірною та колегією суддів під сумнів не ставиться.
Тому, колегія суддів вважає розрахунок шкоди наданий позивачем належним та допустимим доказом.
Посилання в апеляційній скарзі на довідку Головного управління статистики у Черкаській області, в якій зазначено, що у 2022 році середній вихід меду на 1 бджолосім`ю, яка була на початок року в підприємствах Черкаської області становив 16,5 кг, колегія суддів вважає недоречним, оскільки у цій же довідці вказано, що інформація щодо обліку виробництва меду за видами (липовий, гречаний, акацієвий) не передбачена статистичною звітністю.
Та, крім того, інформація надана станом на початок 2022 року.
Судом першої інстанції надана вірна оцінка правовідносинам, що є предметом позову, а тому підстав для скасування законного та обґрунтованого судового рішення не вбачається.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скарги без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала суду - залишенню без змін.
З огляду на те, що судове рішення підлягає залишенню без змін, перерозподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 35, 367, 374, 375, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 – адвоката Буряка Олександра Геннадійовича – залишити без задоволення.
Рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 07 листопада 2025 року – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Повний текст постанови складено 28 квітня 2026 року.

Судді: