Справа № 161/8228/26 
Провадження № 3/161/2349/26 

П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Луцьк   21 травня 2026 року 
Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Присяжнюк Л.М., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , 
за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 184 КУпАП,
якій у відповідності до ст.268 КУпАП роз`яснені її права,

ВСТАНОВИВ:
З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВБА №207412 від 02.04.2026 вбачається, що неповнолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинив діяння, що містить ознаки кримінального правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 301-1 КК України, а саме: літом 2025 року використовуючи месенджер «Телеграм», здійснив розповсюдження дитячої порнографії, а саме: відеозапис, об`єктом якого є оголене тіло неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Оскільки ОСОБА_2 не досяг віку не досяг віку 16 років, до відповідальності притягується його матір ОСОБА_1 , дії якої кваліфіковані за ч.4 ст. 184 КУпАП.
Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнала, пояснила, що сину у месенджер «Телеграм» однокласник надіслав відео, об`єктом якого є оголене тіло неповнолітньої ОСОБА_3 , однак ОСОБА_2 не поширював дане відео, переслав назад однокласнику, та видалив на своєму телефоні. У зв`язку з наведеним, вважає, що у діях сина відсутні діяння, за яке передбачено відповідальність за ч.3 ст. 301-1 КК України. Просила провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, на підставі всебічного, повного і об`єктивного аналізу всіх доказів по справі в їх сукупності, у відповідності до ст. 252 КУпАП, суд дійшов наступних висновків.
Адміністративна відповідальність в Україні і процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях (рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010).
Однією з таких правових презумпцій є, закріплена у ст. 62 Конституції України, презумпція невинуватості, згідно з якою особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
КУпАП визначено форму і основні елементи змісту рішення, що приймається в конкретній справі. В ній зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації.
Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність у діях особи складу правопорушення.
Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).
Диспозиція ч.4 ст.184 КУпАП передбачає відповідальність батьків або осіб, які їх замінюють у разі вчинення неповнолітніми діянь, що містять ознаки злочину, однак не досягли віку, з якого настає кримінальна відповідальність.
Таким чином стаття 184 КУпАП передбачає відповідальність для батьків лише за умови, що дитина дійсно вчинила діяння, що містить ознаки кримінального правопорушення, склад якого доведено, та наявні правові підстави для притягнення батьків до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 184 КУпАП
Об`єктивна сторона кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 301-1 КК України характеризується активними діями і включає одне або декілька наступних діянь: 
-виготовлення дитячої порнографії: створення відповідної продукції (фото, відео, малюнки, цифрові матеріали тощо) з неповнолітніми.
-розповсюдження та збут: продаж, безоплатна передача, обмін, надання доступу третім особам через Інтернет або іншим способом.
-примушування неповнолітньої особи: спонукання дитини (шляхом насильства, погроз, шантажу чи обману) до участі у створенні такої продукції.
Матеріали справи не містять жодного доказу інкримінованого ОСОБА_2 діяння, що полягають у поширенні, розповсюдженні чи збуті відео, об`єктом якого є оголене тіло неповнолітньої ОСОБА_3 .
Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом. Особа усвідомлює порнографічний зміст твору чи предмета, суспільно небезпечний характер свого діяння і бажає його вчинення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є мета збуту чи розповсюдження зазначених предметів, а збут, розповсюдження та примушування до участі у створенні такого предмета можуть мати корисливу або іншу мету.
Матеріали справи також не містять доказів наявності у діях ОСОБА_2 умислу та мети вчинення кримінального правопорушення.
Виходячи з вищевикладеного, відсутність доказів розповсюдження чи збуту відео повністю виключає склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301-1 КК України, оскільки відсутній обов`язковий елементом об`єктивної сторони цього правопорушення, а також недоведеною є суб`єктивна сторона злочину.
Суддя має розглядати справу в межах висунутого особі обвинувачення та позбавлена можливості надавати діям особи іншу правову оцінку ніж та, що зазначена в протоколі, оскільки виходячи з системного аналізу положень ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.
Згідно зі ст. 251 КУпАП, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюється доказами у справі, якими є: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речові докази та інші документи.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП України, відсутність події і складу адміністративного правопорушення є обставиною, що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення і провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.
Оскільки, відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, тому суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення за ч. 4 ст. 184 КУпАП.
Керуючись ст.ст.1, 9, 23, ч.3 ст.184, 245, 247, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно  ОСОБА_1  за ч. 4 ст. 184 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови.
Апеляційна скарга подається до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Суддя Луцького міськрайонного суду
Волинської області       Людмила ПРИСЯЖНЮК