ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2026 року 
м.Черкаси 

Справа № 694/32/25		
Провадження № 22-ц/821/1275/26		
Категорія: скарга на ухвалу 	  	

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої : Карпенко О.В.
суддів :  Василенко Л.І., Сіренка Ю.В.
за участю секретаря :  Руденко А.О.
прокурора: Архипенко В.О. 

учасники справи: 
позивач:  Перший заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області Ольга Плетінь в інтересах держави в особі Звенигородської міської ради,
відповідач: ОСОБА_1 ,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору :  Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в режимі відеоконференції апеляційну скаргу керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області - Піголя Романа Володимировича на ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 13 квітня 2026 року про призначення експертизи (постановлену під головуванням судді Смовж О.Ю. в приміщенні  Звенигородського районного суду Черкаської області) у справі за позовом Першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області Ольги Плетінь, в інтересах держави в особі Звенигородської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,-

в с т а н о в и в :

Короткий зміст вимог

У січні 2025 року Перший заступник керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області Ольга Плетінь, в інтересах держави в особі Звенигородської міської ради звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння. 
Під час розгляду справи в суді першої інстанції за ініціативою суду постало питання щодо необхідності призначення у справі почеркознавчої експертизи.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 13 квітня 2026 року призначено у справі за позовом Першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області Ольги Плетінь, в інтересах держави в особі Звенигородської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області, про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння - судову почеркознавчу експертизу, на розгляд якої поставлено наступне питання:
- Чи виконано підписи від імені ОСОБА_2 у клопотанні ОСОБА_2 про надання дозволу про розроблення документації із землеустрою від 01.02.2016, заяві ОСОБА_2 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передачу земельної ділянки у власність, розписці ОСОБА_2 про отримання копій наказу № 8-30/15-16 СГ від 08.02.2016, розписці ОСОБА_2 про отримання копій наказу № 371 від 01.04.2016 та заяві ОСОБА_2 щодо надання наказу та проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, власне самою ОСОБА_2 ?
Проведення експертизи доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз (65028, м. Одеса, вул. Рішельєвська, 8.), попереджено експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.
Надано для проведення експертизи: матеріали цивільної справи № 694/32/25 (в двох томах); оригінали заяви про прийняття спадщини від 25.10.2018 та про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.07.2019 із спадкової справи 186/2018, заведеної щодо майна померлого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; оригінал договору дарування земельної ділянки площею 0,8998 га з кадастровим номером 7121282800:02:006:0138 для ведення особистого селянського господарства, розташовану в адміністративних межах Козацької сільської ради Звенигородського району Черкаської області (на даний час – територія Звенигородської територіальної громади); клопотання ОСОБА_2 про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою від 01.02.2016; заяву ОСОБА_2 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передачу у власність; розписку ОСОБА_2 про отримання копій наказу №8-30/158-16 СГ від 08.02.2016; розписку ОСОБА_2 про отримання копій наказу №371 від 01.04.2016; заяву ОСОБА_2 щодо надання наказу та проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність; протокол отримання зразків для експертизи від 15.05.2025 з додатком до протоколу отримання зразків для експертизи; відеоматеріали щодо процесу відібрання зразків підпису, отримані для призначення та проведення почеркознавчої експертизи в рамках кримінального провадження №42024252140000011 від 26.06.2024; оригінал акту обстеження матеріально-побутових умов від 28.05.2019 з підписом ОСОБА_2 .
Зобов`язано сторони у разі необхідності надати в розпорядження експерта на його вимогу документи, що стосуються даної справи та будуть необхідні для проведення експертизи.
Роз`яснено сторонам, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Оплату за проведення експертизи покладено на ОСОБА_1 , роз`яснено положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.
До отримання висновку експертизи провадження у справі зупинено. 
Ухвала суду мотивована тим, що враховуючи заперечення відповідачем факту підписання договорів оренди землі, дана обставина має значення для вирішення спору, з`ясування якої потребує спеціальних знань, суд дійшов висновку про необхідність призначення у справі судової почеркознавчої експертизи для з`ясування об`єктивних обставин справи, правильного та всебічного її вирішення, необхідні спеціальні знання, якими суд не володіє. 
Виходячи з того, що учасники процесу не дійшли спільного рішення під час вибору експертної установи, суд вважав доцільним обрати для проведення експертизи установу, про яку учасники процесу не висловлювали заперечень - Одеський науково-дослідний інститут судових експертиз.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі, поданій 24 квітня 2026 року через систему « Електронний суд», керівник Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області Піголь Р.В., вважаючи оскаржувану ухвалу суду прийнятою із порушенням норм процесуального права, при неправильному застосуванні норм матеріального права, при невідповідності висновків суду обставинам справи, просить скасувати ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 13 квітня 2026 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга, зокрема, мотивована тим, що судова почеркознавча експертиза призначається лише у разі дійсної потреби, якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими і експертиза необхідна для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.
Предметом позову у даній справі є витребування земельної ділянки, підстава позову – отримання ОСОБА_2 , яка попередньо реалізувала своє право на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства шляхом приватизації земельної ділянки площею 2,0 га в межах Заповітненської сільської ради Кам`янсько-Дніпровського району Запорізької області повторно, безоплатно у власність земельної ділянки площею 0,8998 га в адміністративних межах Козацької сільської ради Звенигородського району Черкаської області.
Вказує, що предметом доказування є обставини, що підтверджують повторне набуття ОСОБА_2 земельної ділянки за одним і тим самим видом цільового призначення і прокурором надано докази на підтвердження зазначених у позові обставин, зокрема і висновок експерта від 29.07.2025 № СЕ-19/124-25/7921-ПЧ за результатом проведення судової почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні №42024252140000011 від 26.06.2024.
Вважає, що факт безпідставного отримання у власність ОСОБА_2 земельної ділянки з кадастровим номером 7121282800:02:006:0138 є доведеним, підтверджується належними та допустимими доказами, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин справи, які входять до предмета доказування у даній справі.
Питання, поставлені судом на вирішення експертизи, було досліджено під час проведення судової почеркознавчої експертизи в межах кримінального провадження № 4202425140000011 від 26.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України; вважає даний висновок належним письмовим доказом, який об`єктивно відображає почеркові особливості ОСОБА_2 .
Вказує, що стороною відповідача і представником третьої особи заперечувалось підписання ОСОБА_2 документів, пов`язаних з отриманням в порядку приватизації земельних ділянок, проте на стадії підготовчого провадження клопотання про проведення судової почеркознавчої експертизи не було заявлено.
Зі змісту ухвали суду вбачається, що суд призначив експертизу на стадії розгляду справи по суті. Процесуальний закон не передбачає можливості призначення експертизи на цій стадії без повернення до підготовчого провадження, оскільки це порушує чітку послідовність дій суду та призводить до процесуальної невизначеності.
Вважає, що ухвала не містить належних підстав та доказів необгрунтованості експертного висновку почеркознавчої експертизи від 29.07.2025 №СЕ-19/124/-25/7921-ПЧ, недостовірності і недопустимості його як доказу у даній справі, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також істотних порушень процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, не зазначено.
Відповідачем не наведено належних підстав та доказів необ`єктивності відповідного експертного висновку, сама лише незгода із висновком експертизи, не може слугувати підставою для проведення експертизи.
Вказує, що необгрунтоване призначення судової експертизи має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, що суперечить ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до ч. 1 якої кожен має право на справедливий публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відзив на апеляційну скаргу 

У відзиві на апеляційну скаргу, який надійшов до Черкаського апеляційного суду 18 травня 2026 року, ОСОБА_1 , вважаючи ухвалу суду першої інстанції про призначення експертизи законною, ухваленою з дотриманням норм матеріального і процесуального права, яка містить мотиви необхідності призначення експертизи у даній справі за ініціативою суду, а доводи апеляційної скарги прокурора безпідставними, просила залишити апеляційну скаргу прокурора без задоволення, а ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 13 квітня 2026 року залишити без змін.

Мотивувальна частина
Позиція Апеляційного суду

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступних висновків.
За приписами положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відносяться, зокрема, змагальність сторін та диспозитивність.
Відповідно ч. 1, 4 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. 
Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Таким чином, призначення експертизи є частиною дослідження обставин по справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Згідно із ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.
Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з частинами першою, другою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
У п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» закріплено, що враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.
У рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.
Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 ЦПК України. 
Предметом спору у даній справі є витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння.
Відповідач категорично заперечувала факт підписання ОСОБА_2 документів, пов`язаних з отриманням в порядку приватизації земельної ділянки 2,0 га кадастровий номер 2322485500:08:001:0036 в адміністративних межах Водянської сільської ради Василівського району Запорізької області, та, як наслідок, обставини використання повторної безоплатної приватизації земельної ділянки площею 0,8998 га кадастровий номер 7121282800:02:006:0138 в адміністративних межах Козацької сільської ради Звенигородського району Черкаської області, в подальшому відчуженої за договором дарування доньці - відповідачу у справі ОСОБА_1 .
В даному випадку, призначення експертизи зумовлено задля об`єктивного з`ясування обставин, що мають значення для справи і неможливістю без відповідних висновків прийняття судом рішення.
Враховуючи предмет спору у вказаній справі та заперечення відповідача на позовні вимоги, без належних доказів та без встановлення обставин справи, рішення не може вважатися законним та обґрунтованим.
Крім того, із змісту оскаржуваної ухвали суду вбачається, що відповідач не заперечувала щодо проведення судової почеркознавчої експертизи за ініціативою суду.
Поставлене судом питання експерту в оскаржуваній прокурором ухвалі стосується предмета доказування та є необхідним для ухвалення законного і обгрунтованого рішення суду, оскільки, із наданих матеріалів справи неможливо встановити, чи дійсно ОСОБА_2 отримала в порядку безкоштовної приватизації земельні ділянки площею 2,0 га та 0,8998 га, що розташовані в різних адміністративних межах різних областей, Запорізької та Черкаської.
Доводи прокурора в апеляційній скарзі про те, що факт безпідставного отримання у власність ОСОБА_2 земельної ділянки з кадастровим номером 7121282800:02:006:0138 є доведеним, підтверджується належними та допустимими доказами, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин справи, які входять до предмета доказування у даній справі, відхиляються колегією суддів, оскільки висновок експерта від 29.07.2025 № СЕ-19/124-25/7921-ПЧ за результатом проведення судової почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні №42024252140000011 від 26.06.2024, як вірно зазначено судом першої інстанції, є неоднозначним та не дає підстав для однозначного підтвердження обставин підписання документів саме ОСОБА_2 . 
Отриманий відповідно до вимог закону висновок експерта у кримінальній справі є допустимим і достовірним доказом у цивільній справі, якому суд має надати оцінку та мотивувати, чи визнає доказ, чи відхиляє його.
Враховуючи, що висновок експерта від 29.07.2025 № СЕ-19/124-25/7921-ПЧ за результатом проведення судової почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні №42024252140000011 від 26.06.2024, є неоднозначним та неповним, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо необхідності вирішення питання призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи, а врахувавши відсутність клопотання учасників справи, призначив експертизу за власною ініціативою. 
Є необґрунтованими посилання скаржника, що суд призначив експертизу на стадії розгляду справи по суті, а процесуальний закон не передбачає можливості призначення експертизи на цій стадії без повернення до підготовчого провадження, оскільки це порушує чітку послідовність дій суду та призводить до процесуальної невизначеності, оскільки процесуальний закон не містить прямої заборони на призначення експертизи під час розгляду справи по суті. Вирішальне значення має мета з`ясування обставин та дотримання базових принципів змагальності й рівності сторін, гарантованих відповідним процесуальним кодексом.
Також безпідставними є посилання прокурора в апеляційній скарзі на те, що необгрунтоване призначення судової експертизи має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, що суперечить ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, так як без встановлення дійсних обставин, що потребують спеціальних знань, неможливо ухвалити законне та обґрунтоване рішення. Право на об`єктивний судовий розгляд з дотриманням усіх процесуальних гарантій має пріоритет над строками, якщо ці строки витрачені на збір належних доказів.
Інші доводи, наведені прокурором в апеляційній скарзі, суттєвими не являються, носять суб`єктивний характер і правильності висновків суду першої інстанції не спростовують.
Європейський суд з прав людини (далі – ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обгрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обгрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).
У відповідності до вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи, а тому апеляційну скаргу прокурора слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - залишити без змін.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області - Піголя Романа Володимировича – залишити без задоволення.
Ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 13 квітня 2026 року про призначення експертизи у справі за позовом Першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області Ольги Плетінь, в інтересах держави в особі Звенигородської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння  - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуюча     О.В. Карпенко

Судді    Л.І. Василенко

Ю.В. Сіренко

/ повний текст постанови суду виготовлений 11 червня 2026 року/