Справа № 216/7048/25
провадження 2/216/957/26

РІШЕННЯ
іменем України
(повний текст)
22 квітня 2026 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого – судді Скиби М. М.,
секретаря судового засідання Сирко І.В..,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Криворізької міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернулася до суду із вищевказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача – ОСОБА_2 та ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача – ОСОБА_1 . Після смерті батька позивача відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, з нерухомого майна, а саме житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . З моменту смерті батьків та по теперішній час позивач проживає за вказаною адресою. 12.07.2024 року позивач звернулася до нотаріуса із заявою при прийняття спадщини після смерті батька, однак отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстави відсутності документів на підтвердження факту прийняття спадщини за законом протягом строків, встановлених ст. 1270 ЦК України, роз`яснено позивачу право звернення до суду за захистом своїх порушених прав. Позивач не подала заяву про прийняття спадщини у визначений строк з поважних, незалежних від неї обставин, саме через скрутне матеріальне становище, крім того, введення воєнного стану у 2022 році на території України з майже одночасною обставиною зі смерті батьків погіршило моральний стан позивача. Враховуючи викладене, просить суд визначити додатковий строк – три місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька.
Ухвалою суду від 05 вересня 2025 року прийнята позовна заява до розгляду та відкрито провадження у справі. Справа призначена до розгляду за правилами загального позовного провадження. 
Ухвалою суду від 21 жовтня 2025 року витребувані докази у справі за клопотанням представника позивача, а саме копія спадкової справи у приватного нотаріуса.
Ухвалою суду закрито підготовче провадження у даній цивільній справі та справа призначена до судового розгляду по суті.
Сторони в судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладання розгляду справи не надходило. 
Представником відповідача до суду подане клопотання про розгляд справи без участі представника Криворізької міської ради.
Відповідно до частини 3 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. На підставі викладеного, суд вважає можливим розглянути справу без участі сторін на підставі наявних доказів.
Судом, з огляду на приписи ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною 3 статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Частиною 1 статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із частинами 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічного з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача – ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 від 24 листопада 2021 року, яке було видане Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про що складений відповідний актовий запис № 1603; ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача – ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_2 від 06 грудня 2021 року, яке було видане Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про що складений відповідний актовий запис № 1657.
Той факт, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були батьками позивача підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 від 16 грудня 1967 року, актовий запис за №78. 
За життя, ОСОБА_2 иа ОСОБА_1 проживали в будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 
Зазначена обставна підтверджуєть допитанами в судовому засіданні свідками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Болозенко Т.О. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12 липня 2024 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 , у зв`язку з тим, що спадкоємицею ОСОБА_1 не подано документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право на спадщину за законом), а саме не надано документів, що підтверджують факт прийняття спадщини за законом протягом строків, встановлених ст. 1270 Цивільного кодексу України (6 місяців). 
Судом досліджена копія спадкової справи №68/2023, надана приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Болозенко Тетяною Олександрівною на виконання вимог ухвали суду від 21 жовтня 2025 року, відкритої 28.06.2023 року після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 , за якою підтверджуються заявлені вимоги.
Судом встановлено, що у відведений шестимісячний строк для прийняття спадщини позивач мала скрутне матеріальне становище, що об`єктивно позбавило її можливості звернутися до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини. Так, на фоні смерті батьків та введеного у проміжку часу, відведеного для прийняття спадщини, на території України воєнного стану погіршився моральний стан ОСОБА_1 .
Відповідно ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно із спадкоємцем.
Відповідно ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Частина 3 статті 1272 ЦК України визначає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно роз`яснень, які викладені у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними, при цьому, слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.
У постанові від 20 жовтня 2021 року в справі № 405/7111/19 Верховний Суд зазначив, що оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України “Про правовий режим воєнного стану”, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, та змінами внесеними указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який послідуючими Указами Президента України неодноразово подовжувався та триває і на даний час.
Відповідно до п.3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 (зі змінами внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 “Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану” перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Згідно зі статтею 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Проаналізувавши встановлені судом обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, зважаючи на об`єктивні причини через які позивач не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити додатковий строк для прийняття спадщини.
Відповідно до п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити між сторонами судові витрати.
Оскільки, згідно позовної заяви позивач не просить стягнути судові витрати, вказане питання судом не вирішується та такі судові витрати залишаються за позивачем.
Керуючись ст. ст.1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 3, 12, 81, 141, 263, 265 ЦПК України, суд –
У Х В А Л И В:
Задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до Криворізької міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.
Визначити додатковий строк в три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили, достатній для подачі ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась зі смертю її батька – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 ; місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 ;
Відповідач: Криворізька міська рада, код ЄРПОУ: 33874388, місцезнаходження за адресою: 50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1.
Повний текст рішення складено 29.04.2026.
Суддя           М.М.СКИБА