ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/22816/25
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2026 року
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Ланкевич Андрій Зіновійович, розглянувши у письмовому провадженні в м.Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» до Західного офісу Держаудитслужби, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача – Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ», про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, -
в с т а н о в и в :

Позивач звернувся з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-26-000324-а від 30.10.2025 року.
Посилається на те, що 26.08.2025 року Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» (далі – позивач, Замовник, КП «Керуюча компанія») оголошено процедуру закупівлі (відкриті торги з особливостями) за ідентифікатором UA-2025-08-26-000324-а на закупівлю робіт «Капітальний ремонт підвальних приміщень ЖБ для використання під найпростіші укриття за адресою: проспект Голосіївський, 84 у Голосіївському районі міста Києва» (код ДК 021:2015 – 45450000-6 «Інші завершальні будівельні роботи»). За результатами розкриття тендерних пропозицій від 15.09.2025 року переможцем закупівлі визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ» (далі – третя особа, ТОВ «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ») з ціновою пропозицією 7624182,00 грн, з яким 26.09.2025 року укладено договір підряду №329. На підставі наказу Західного офісу Держаудитслужби (далі – відповідач, Західний офіс) від 09.10.2025 року №229 проведено моніторинг процедури закупівлі, за результатами якого 30.10.2025 року складено та оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-26-000324-а (далі – Висновок), у якому констатовано низку порушень законодавства у сфері публічних закупівель та зобов`язано Замовника здійснити заходи щодо їх усунення, зокрема шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договором. Позивач вважає Висновок протиправним, нечітким та неконкретизованим, оскільки в ньому не визначено конкретного заходу (варіанту поведінки), якого слід вжити для усунення виявлених порушень, а можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу, який слід вжити уповноваженій особі Замовника. Зазначає, що значну частину виявлених недоліків усунено ще до завершення моніторингу, а саме: додатковою угодою від 20.10.2025 року №1 до договору №329 гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва приведено у відповідність до закону (з 5 до 10 років) та включено Додаток 5 «Графік фінансування». Звертає увагу на те, що визначений у Висновку спосіб усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за договором є непропорційним характеру виявлених недоліків, договором №329 не передбачено можливості його одностороннього розірвання, окрім випадків невиконання зобов`язань підрядником, а припинення зобов`язань за договором призведе до зриву підготовки найпростішого укриття, у якому в умовах воєнного стану та постійної загрози ракетно-бомбових ударів можуть укритися 240 осіб, що несе загрозу життю та здоров`ю громадян, порушить права третьої особи та матиме негативні наслідки для репутації позивача. На обґрунтування своєї позиції посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 10.12.2019 року у справі №160/9513/18, від 11.06.2020 року у справі №160/6502/19, від 26.11.2020 року у справі №160/11367/19, від 10.12.2020 року у справі №160/6501/19, від 23.04.2020 року у справі №160/5735/19 та від 21.10.2021 року у справі №160/8402/19. Просить позов задовольнити повністю.
У встановлений судом строк від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому посилається на те, що під час проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-26-000324-а Західним офісом Держаудитслужби встановлено такі порушення: за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону та Особливостей №1178 – порушення норм абз.1 ч.3 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі», п.п.3 та 28 Особливостей, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року №1178 (далі – Особливості №1178), внаслідок визначення у п.9.1 проєкту договору та укладеного договору №329 гарантійного строку експлуатації об`єкта будівництва тривалістю 5 років замість 10 років, передбачених ст.884 Цивільного кодексу України та п.103 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 року №668 (далі – Постанова №668); за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ» – порушення вимог п.п.3 та 43 Особливостей №1178, а також підп.1 п.44 Особливостей №1178, внаслідок незазначення Замовником у повідомленні про усунення невідповідностей низки невідповідностей у пропозиції учасника (відсутність у довідці про працівників інформації про інженера з охорони праці; нечинність медичних книжок до кінця 2025 року; відсутність фінансової звітності за 2023 рік) та невідхилення тендерної пропозиції переможця, який протягом 24 годин не виправив невідповідність щодо зазначення країни походження товару у позиції (рядку) 385 «Світильники LED» відомості ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку; за результатами аналізу питання укладання договору про закупівлю – порушення вимог п.17 Особливостей №1178 і ч.1 ст.41 Закону внаслідок відсутності в договорі №329 плану (графіка) фінансування будівництва, передбаченого п.п.83, 84 Постанови №668; крім того, Замовником під час моніторингу допущено порушення вимог ч.5 ст.8 Закону внаслідок несвоєчасного надання інформації/документів. Зазначає, що Висновок складено відповідно до Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року №552 (далі – Порядок №552), є обґрунтованим, конкретизованим, чітким та пропорційним. Вказує, що зазначення зобов`язання щодо усунення кожного порушення є обов`язком, а не правом органу державного фінансового контролю; щодо порушення, яке вплинуло на результат закупівлі, зазначено пропорційний спосіб усунення – припинення зобов`язань за договором, оскільки у разі дотримання вимог законодавства договір узагалі не було б укладено; щодо порушень, механізм усунення яких на цьому етапі відсутній, Замовника зобов`язано вжити заходів щодо недопущення порушень у подальшому. На обґрунтування своєї позиції посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені, зокрема, у постановах від 29.10.2021 року у справі №160/9990/20, від 29.10.2021 року у справі №520/258/20, від 10.11.2022 року у справі №200/10092/20-а, від 31.01.2023 року у справі №260/2993/21, від 04.05.2023 року у справі №640/17543/20, від 30.03.2023 року у справі №420/11945/21, від 30.11.2023 року у справі №160/20811/22, від 01.02.2024 року у справах №640/18786/22 та №160/18391/22, від 30.08.2024 року у справі №480/2102/22. Просить відмовити у задоволенні позову повністю.
Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача – Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ», жодних заяв по суті справи на адресу суду не надходило.
Ухвалою судді від 24.11.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача – ТОВ «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ»; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» (код ЄДРПОУ: 32375554) є юридичною особою, на яку покладено функції утримання та обслуговування житлового фонду відповідного району.
26.08.2025 року позивачем в електронній системі закупівель оголошено процедуру закупівлі (відкриті торги з особливостями) за ідентифікатором UA-2025-08-26-000324-а на закупівлю робіт «Капітальний ремонт підвальних приміщень ЖБ для використання під найпростіші укриття за адресою: проспект Голосіївський, 84 у Голосіївському районі міста Києва» (код ДК 021:2015 – 45450000-6). Очікувана вартість закупівлі визначена на підставі розробленої проєктно-кошторисної документації, яка отримала позитивний експертний звіт.
За результатами розгляду тендерної пропозиції єдиного учасника – ТОВ «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ» – протокольним рішенням уповноваженої особи №72 від 15.09.2025 року виявлено невідповідності у пропозиції учасника та оприлюднено повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей, а протокольним рішенням №77 від 19.09.2025 року учасника визнано таким, що відповідає вимогам тендерної документації, та визначено переможцем процедури закупівлі з ціновою пропозицією 7624182,00 грн.
26.09.2025 року між позивачем (Замовник) та ТОВ «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ» (Підрядник) укладено договір підряду №329 (далі – договір №329). Пунктом 9.1 цього договору визначено гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва, який становить 5 (п`ять) років від дня його прийняття Замовником.
На підставі наказу Західного офісу Держаудитслужби від 09.10.2025 року №229 проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2025-08-26-000324-а. У межах моніторингу відповідач 13.10.2025 року, 16.10.2025 року та 20.10.2025 року надсилав Замовнику запити про надання пояснень, на які Замовник надавав відповідні пояснення через електронну систему закупівель.
До завершення моніторингу, додатковою угодою від 20.10.2025 року №1 до договору №329, сторони виклали п.9.1 договору у новій редакції, визначивши гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва 10 (десять) років від дня його прийняття Замовником, а також включили до договору Додаток 5 «Графік фінансування», що визначає помісячний розподіл фінансування на поточний рік та загальний план фінансування будівництва на весь період реалізації договору. Зазначену додаткову угоду оприлюднено в електронній системі закупівель під час моніторингу.
За результатами моніторингу 30.10.2025 року відповідач склав та оприлюднив Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-26-000324-а. Згідно з констатуючою частиною Висновку, за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону та Особливостей №1178 встановлено порушення норм абз.1 ч.3 ст.22 Закону, п.п.3 та 28 Особливостей №1178; за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ» встановлено порушення вимог п.п.3 та 43 Особливостей №1178, а також підп.1 п.44 Особливостей №1178; за результатами аналізу питання укладання договору про закупівлю встановлено порушення вимог п.17 Особливостей №1178 і ч.1 ст.41 Закону; крім того, Замовником під час моніторингу допущено порушення вимог ч.5 ст.8 Закону внаслідок несвоєчасного надання інформації/документів.
У зобов`язальній частині Висновку відповідач, керуючись ст..т.5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», зобов`язав Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, а саме вжити заходи щодо припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договором з дотриманням норм чинного законодавства, а також вжити заходи (зокрема, шляхом притягнення до відповідальності відповідних посадових осіб, проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) щодо недопущення встановлених моніторингом порушень у подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що позивач не погоджується з оскаржуваним Висновком, вважає його протиправним та таким, що не відповідає критеріям відповідності рішення суб`єкта владних повноважень, визначеним у ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Вказані обставини та зміст спірних правовідносин підтверджені наявними у справі доказами.
Вирішуючи спір, суд застосовує наступні норми права.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 року №2939-XII (далі – Закон №2939-XII). Згідно зі ст.5 цього Закону контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII (далі – Закон №922-VIII, Закон). Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року №1178 (Особливості №1178).
Згідно з ч.6 ст.8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі. Частиною 7 цієї статті визначено перелік інформації, що обов`язково зазначається у висновку, зокрема: опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі, та зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
За ч.8 ст.8 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Відповідно до ч.10 ст.8 Закону у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду.
Частиною 19 ст.8 Закону встановлено, що форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
На виконання цієї норми наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року №552 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та Порядок його заповнення.
Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку №552 визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини висновку повинен містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Згідно з п.43 Особливостей №1178, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачено тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Відповідно до підп.1 п.44 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі, коли учасник процедури закупівлі не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
За правилами ч.1 ст.884 Цивільного кодексу України підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проєктно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду; гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом.
Аналогічну норму закріплено пунктом 103 Постанови №668, а пунктом 5 цієї Постанови гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об`єкта будівництва) віднесено до істотних умов договору підряду.
Суд зазначає, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі є актом індивідуальної дії, оскільки його зміст породжує права та обов`язки для замовника, а тому підлягає перевірці на відповідність критеріям, визначеним ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України. На правову природу такого висновку як акта індивідуальної дії звертав увагу Верховний Суд у постанові від 29.03.2023 року у справі №160/17775/21, зазначивши, що письмова вимога контролюючого органу породжує правові наслідки, зокрема обов`язки для свого адресата, а відтак наділена рисами правового акта індивідуальної дії з урахуванням її змістовної складової.
Як видно з матеріалів справи, спір у цій справі стосується насамперед оцінки правомірності та пропорційності оскаржуваного Висновку, у якому за результатами моніторингу констатовано чотири порушення законодавства у сфері публічних закупівель та визначено єдиний для всіх порушень спосіб їх усунення – припинення зобов`язань за укладеним договором. Оскільки встановлені порушення мають різний характер та різний ступінь впливу на результат процедури закупівлі, суд вважає за необхідне надати їм окрему правову оцінку.
При цьому суд враховує, що за усталеною практикою Верховного Суду можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), який слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень; вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень повинна бути сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції та містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи (постанови Верховного Суду від 10.12.2019 року у справі №160/9513/18, від 21.10.2021 року у справі №640/17797/20, від 30.11.2021 року у справі №420/5590/19, від 21.01.2021 року у справі №120/1297/20-а). Водночас спосіб усунення виявлених порушень має бути пропорційним самому порушенню, а орган державного фінансового контролю при його визначенні зобов`язаний враховувати характер порушення та його вплив на результат процедури закупівлі. Принцип пропорційності, закріплений у п.8 ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, вимагає дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення суб`єкта владних повноважень.
Аналіз практики Верховного Суду засвідчує, що оцінка пропорційності зобов`язання про припинення (розірвання) договору здійснюється диференційовано – залежно від того, чи вплинуло виявлене порушення на визначення переможця та результат процедури закупівлі. Так, за однією лінією практики припинення зобов`язань за договором визнається правомірним і пропорційним способом усунення тоді, коли порушення є істотним, вплинуло на визначення переможця та зумовило укладення договору, який за умови дотримання вимог законодавства взагалі не мав бути укладений; зокрема, у постанові від 10.11.2022 року у справі №200/10092/20-а Верховний Суд виснував, що «варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан; у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим… невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору» (аналогічні висновки – у постановах від 29.10.2021 року у справі №160/9990/20, від 29.10.2021 року у справі №520/258/20, від 31.01.2023 року у справі №260/2993/21, від 04.05.2023 року у справі №640/17543/20, від 19.04.2024 року у справі №500/4553/22).
За другою лінією практики зобов`язання припинити (розірвати) договір визнається непропорційним тоді, коли виявлене порушення є формальним, не вплинуло на результат визначення переможця та не призвело до неефективного використання бюджетних коштів, а саме порушення виявлене вже після укладення (під час виконання) договору. Так, у постанові від 04.05.2023 року у справі №160/5890/22 Верховний Суд звернув увагу, що формулювання зобов`язання припинити зобов`язання за договором без конкретизації способу не вирішує питання обґрунтованості, оскільки глава 50 Цивільного кодексу України передбачає численні способи припинення зобов`язання, які мають різні правові наслідки; а у постанові від 29.02.2024 року у справі №380/10533/22 виснував, що запропонований захід усунення порушень шляхом розірвання договору є непропорційним у співвідношенні з виявленою невідповідністю тендерної пропозиції та не відповідає критеріям, встановленим ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на те, що на момент виявлення невідповідності договір вже виконувався, а сторони набули відповідних прав та обов`язків.
З наведеного слідує, що ключовим критерієм оцінки пропорційності зобов`язання про припинення зобов`язань за договором є те, чи мало виявлене порушення вирішальний вплив на визначення переможця процедури закупівлі та чи є воно усуненим на момент винесення висновку.
Щодо встановленого Висновком порушення абз.1 ч.3 ст.22 Закону, п.п.3 та 28 Особливостей №1178 (гарантійний строк), суд зазначає таке. Суд погоджується з тим, що визначення у п.9.1 проєкту договору та договору №329 гарантійного строку експлуатації об`єкта будівництва тривалістю 5 років суперечило ст.884 Цивільного кодексу України та п.103 Постанови №668, які встановлюють гарантійний строк 10 років, якщо більший строк не встановлений договором або законом; оскільки гарантійні строки якості закінчених робіт віднесені п.5 Постанови №668 до істотних умов договору підряду, наявність такого порушення на момент укладення договору відповідач установив правомірно, що позивачем по суті не спростовується. Разом з тим, як установлено судом, до завершення моніторингу, додатковою угодою від 20.10.2025 року №1 до договору №329, сторони виклали п.9.1 договору у новій редакції, визначивши гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва 10 (десять) років, тобто привели умови договору у відповідність до вимог законодавства, а зазначену додаткову угоду оприлюднено в електронній системі закупівель під час моніторингу, що відповідачем не заперечується. За таких обставин на момент складення Висновку (30.10.2025 року) фактичне порушення щодо гарантійного строку було вже усунуте самим Замовником, не вплинуло на визначення переможця процедури закупівлі та стосувалося змісту умов договору, а не правомірності допуску учасника до участі в торгах. Зобов`язання припинити зобов`язання за договором з підстав, які на дату винесення Висновку фактично перестали існувати, позбавлене відновлювальної мети та становить надмірний тягар для позивача, а отже у цій частині є непропорційним у розумінні наведеної вище практики Верховного Суду (постанови від 04.05.2023 року у справі №160/5890/22 та від 29.02.2024 року у справі №380/10533/22).
Аналогічних висновків суд доходить і щодо встановленого Висновком порушення п.17 Особливостей №1178 і ч.1 ст.41 Закону (відсутність плану/графіка фінансування будівництва, передбаченого п.п.83, 84 Постанови №668). Судом установлено, що цією ж додатковою угодою від 20.10.2025 року №1 до договору №329 включено Додаток 5 «Графік фінансування», що визначає помісячний розподіл фінансування на поточний рік та загальний план фінансування будівництва на весь період реалізації договору, тобто і це порушення усунуте Замовником до завершення моніторингу. Зазначене порушення також стосувалося змісту умов укладеного договору, не впливало на визначення переможця та результат процедури закупівлі, а на момент складення Висновку було фактично усунуте, у зв`язку з чим зобов`язання припинити зобов`язання за договором з цих підстав є непропорційним і не відповідає критеріям ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Щодо встановленого Висновком порушення ч.5 ст. 8 Закону, яке полягало у несвоєчасному наданні Замовником пояснень на запит відповідача під час моніторингу, суд зазначає, що таке порушення має суто процедурний характер, стосується дотримання строку взаємодії замовника з контролюючим органом у ході моніторингу та за своєю природою об`єктивно не може бути усунуте шляхом припинення зобов`язань за вже укладеним договором, оскільки жодним чином не пов`язане зі змістом договору чи правомірністю визначення переможця і не вплинуло на результат процедури закупівлі та ефективність використання бюджетних коштів. За таких обставин визначення у Висновку способу усунення цього порушення шляхом припинення зобов`язань за договором є очевидно непропорційним та таким, що не відповідає критеріям ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України. Водночас наведене не позбавляє відповідача права ініціювати питання про притягнення винної посадової особи до відповідальності у визначеному законом порядку.
Натомість порушення, пов`язане з розглядом тендерної пропозиції ТОВ «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ» (п.п.3, 43 та підп.1 п.44 Особливостей №1178), має інший характер та інший ступінь впливу на результат процедури закупівлі. Судом установлено, що 18.09.2025 року Замовником в електронній системі закупівель оприлюднено повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей, зокрема щодо надання відомості ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку, що містить інформацію про ціни на матеріальні ресурси з інформацією про країну походження товару щодо кожної номенклатурної позиції. На виконання цієї вимоги учасник 19.09.2025 року дозавантажив нову відомість ресурсів, однак у позиції (рядку) 385 «Світильники LED» країну походження товару знову не зазначив. Згідно з підп.1 п.44 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі, коли учасник не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності протягом 24 годин з моменту розміщення повідомлення з вимогою про їх усунення; наведена норма є імперативною та не наділяє замовника дискрецією щодо її застосування.
Доводи позивача про те, що інформація про країну походження світильників LED уточнюється Замовником і буде підтверджена учасником під час завершення виконання робіт, а також посилання на лист ТОВ «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ» від 19.09.2025 року №01-1909/25, суд оцінює критично, оскільки відповідний лист в електронній системі закупівель ані у складі тендерної пропозиції, ані під час виправлення невідповідностей не оприлюднювався, а сам факт незазначення країни походження у відомості ресурсів свідчить про невиправлення учасником невідповідності у встановлений 24-годинний строк.
Крім того, моніторингом установлено наявність у пропозиції учасника й інших невідповідностей, про які Замовник у повідомленні про усунення невідповідностей не зазначив та можливості усунути які учаснику не надав, чим порушено п.43 Особливостей №1178.
Таким чином, Замовник на порушення вимог підп.1 п.44 та п.3 Особливостей №1178 не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «БЕСТ БІЛД ІНВЕСТ», який не усунув виявлені невідповідності у встановлений строк, а визначив його переможцем тендеру та уклав із ним договір.
На відміну від порушень, розглянутих вище, це порушення є істотним та таким, що безпосередньо вплинуло на визначення переможця і результат процедури закупівлі. У постанові від 19.04.2024 року у справі №500/4553/22 Верховний Суд зазначив, що «беручи участь у публічній закупівлі, учасник повинен відповідати усім висунутим замовником критеріям, а також вимогам, передбаченим законодавством… невідповідність кваліфікаційному критерію, як складовій частині тендерної документації, є одночасно і невідповідністю тендерній документації замовника в цілому».
За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 10.11.2022 року у справі №200/10092/20-а, від 31.01.2023 року у справі №260/2993/21, від 04.05.2023 року у справі №640/17543/20, від 19.04.2024 року у справі №500/4553/22) у разі недотримання учасником вимог тендерної документації замовник зобов`язаний відхилити його тендерну пропозицію, а невідхилення такої пропозиції та укладення договору є підставою для припинення зобов`язань за цим договором, оскільки за умови дотримання вимог законодавства відносини між переможцем та замовником взагалі б не виникли і договір не було б укладено; такий спосіб усунення спрямований на приведення відносин сторін у первісний стан і є пропорційним саме тому порушенню, яке вплинуло на результат закупівлі.
За таких обставин суд приходить висновку, що у частині встановленого порушення п.п.3, 43 та підп.1 п.44 Особливостей №1178 та визначеного у зв`язку з цим порушенням способу усунення шляхом припинення зобов`язань за договором Висновок є чітким, конкретним та пропорційним, відповідає вимогам п.3 розділу ІІІ Порядку №552, оскільки містить посилання на структурні одиниці компетенційного нормативно-правового акта та конкретне зобов`язання. Доводи позивача про відсутність у договорі №329 умов щодо одностороннього розірвання не спростовують правомірності Висновку в цій частині, оскільки припинення зобов`язань за договором може бути здійснене у будь-який передбачений законом спосіб (у тому числі за згодою сторін або в судовому порядку), а обрання конкретного способу належить до дискреції самого Замовника; як неодноразово зазначав Верховний Суд, ч.8 ст.8 Закону встановлює альтернативність дій замовника за результатами розгляду висновку, а орган державного фінансового контролю не здійснює втручання у закупівлю, а лише визначає спосіб, у який можливо усунути порушення.
Окремою складовою зобов`язальної частини Висновку є вимога вжити заходів (зокрема, шляхом притягнення до відповідальності відповідних посадових осіб, проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) щодо недопущення встановлених моніторингом порушень у подальшому. Така вимога за своєю правовою природою є превентивним (спонукальним) заходом, спрямованим на дотримання замовником вимог законодавства у майбутньому, і не вимагає розірвання договірних відносин. Правомірність такого зобов`язання підтверджена сталою практикою Верховного Суду; зокрема, у постанові від 30.03.2023 року у справі №420/11945/21 Верховний Суд виснував, що суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин, однак така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель. Аналогічну позицію викладено у постановах Верховного Суду від 30.11.2023 року у справі №160/20811/22, від 21.12.2023 року у справі №160/18147/22 та від 01.02.2024 року у справі №160/18391/22, в якій також зазначено, що у разі несуттєвості виявлених порушень вимога органу державного фінансового контролю щодо необхідності у майбутньому вжити певних заходів, спрямованих на уникнення таких порушень, є лише превентивним заходом спонукального характеру, який безпосередньо не впливає на проведену закупівлю і не створює негативних наслідків для замовника, а щодо ініціювання питання про притягнення винних осіб до відповідальності – відповідно до п.15 ч.1 ст.10 Закону №2939-XII орган державного фінансового контролю наділений лише правом ініціювання такого питання, що не зобов`язує замовника прийняти конкретне рішення. З огляду на наведене, зобов`язання вжити заходів щодо недопущення порушень у подальшому є правомірним, не порушує прав та інтересів позивача і скасуванню не підлягає.
Суд враховує доводи позивача про соціальну значущість закупівлі, предметом якої є капітальний ремонт підвальних приміщень для використання під найпростіше укриття в умовах воєнного стану, та про можливі негативні наслідки для третьої особи; цей контекст обґрунтовано посилює висновок суду про непропорційність зобов`язання припинити договір щодо формальних порушень, розглянутих вище. Водночас важливість предмета закупівлі сама по собі не може виправдовувати недотримання імперативних вимог законодавства у сфері публічних закупівель під час її проведення та не нівелює істотного порушення, яке вплинуло на визначення переможця, оскільки досягнення суспільно значущих цілей закупівлі не може відбуватися шляхом порушення встановленого порядку її здійснення.
Будь-яких інших обставин, які б вимагали детальної відповіді або спростування, сторонами у заявах по суті справи не зазначено та з матеріалів справи не встановлено. При цьому суд враховує висновок Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» (рішення від 10.02.2010 року, заява №4909/04) про те, що обов`язок суду обґрунтовувати свою позицію вважається виконаним, якщо суд надав відповідь саме на ті аргументи, що мають вирішальне значення для вирішення спору.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. А, згідно ч.1 ст.90 цього ж Кодексу, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Таким чином, шляхом співставлення зібраних по справі доказів, з урахуванням встановленого Кодексом адміністративного судочинства України обов`язку доведення правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, суд приходить висновку, що оскаржуваний Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-26-000324-а від 30.10.2025 року в частині встановлених порушень абз.1 ч.3 ст.22 Закону та п.п.3, 28 Особливостей №1178, п.17 Особливостей №1178 і ч.1 ст.41 Закону, ч.5 ст.8 Закону, а також у частині покладеного у зв`язку з цими порушеннями зобов`язання здійснити заходи щодо припинення зобов`язань за договором, є таким, що не відповідає критеріям, визначеним у ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема прийнятий непропорційно, без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямований, а тому в цій частині його слід скасувати як протиправний.
Натомість у частині встановленого порушення п.п.3, 43 та підп.1 п.44 Особливостей №1178 і визначеного у зв`язку з цим порушенням способу усунення шляхом припинення зобов`язань за договором, а також у частині зобов`язання вжити заходів щодо недопущення порушень у подальшому, відповідач виконав покладений на нього ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок, а саме – довів правомірність свого рішення, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів у цій частині.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню частково.
Щодо судового збору, то відповідно до ч.3 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, у зв`язку з чим судовий збір підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача пропорційно до розміру задоволених вимог.
Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

позов задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-26-000324-а від 30.10.2025 року в частині встановлених порушень абзацу першого частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» та пунктів 3, 28 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року №1178; пункту 17 зазначених Особливостей №1178 і частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі»; частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а також у частині покладеного у зв`язку із цими порушеннями зобов`язання здійснити заходи щодо припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договором.
У задоволенні позову в частині визнання протиправним та скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-26-000324-а від 30.10.2025 року в частині встановленого порушення пунктів 3, 43 та підпункту 1 пункту 44 Особливостей №1178, визначеного у зв`язку з ним способу усунення шляхом припинення зобов`язань за договором та зобов`язання вжити заходів щодо недопущення порушень у подальшому – відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: вул.Костюшка, 8, м.Львів, 79000; код ЄДРПОУ: 40479801) на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» (місцезнаходження: проспект Голосіївський, 17-б, м.Київ, 03039; код ЄДРПОУ: 32375554) судовий збір у сумі 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень 00 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Ланкевич А.З.