ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2026 року	м. Львів	Справа № 907/393/25	

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:
Головуючого судді Бонк Т.Б.,
Суддів Бойко С.М.,
Якімець Г.Г.,
секретар судового засідання Шатан Т.О.,
представники сторін:
прокурор: Рогожнікова Н.Б.,
позивача: Воєвода І.А.,
відповідача 1: не з`явився,
відповідача 2: Тарчанин Р.С.,
розглянувши матеріали апеляційної скарги Закарпатської обласної прокуратури б/н від 20.10.2025 (вх. суду від 17.10.2025 № 01-05/3048/25)
на рішення Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 (повне рішення складено 03.10.2025, суддя Лучко Р.М.)
у справі № 907/393/25
за позовом: Закарпатської обласної прокуратури, м. Ужгород в інтересах держави 
в особі позивача Державної аудиторської служби України, м. Київ 
до відповідача-1: Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, 
м. Ужгород
відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд», с. Холмок,
Закарпатської обл. 
про: припинення правовідносин,

ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст вимог позовної заяви і рішення суду першої інстанції:
Закарпатська обласна прокуратура в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України звернулася до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради та до Товариства з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд» у якій просила суд (з урахуванням заяви про зміну предмету позову) застосувати правові наслідки нікчемності договору підряду № 122/21 від 06.10.2021 за предметом: «Рекультивація території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району, ІІ-га черга – будівництво». (Коригування) на загальну суму 37 684 962,00 грн, а саме: визнати припиненими зобов`язання обох сторін за Договором про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 122/21 від 06.10.2021.
Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачами приписів ст.ст. 23, 48 Бюджетного кодексу України під час укладення Договору підряду № 122/21 від 06.10.2021 без відповідних бюджетних асигнувань, що на думку прокурора, свідчить про нікчемність такого договору, у зв`язку з чим прокурор просить суд застосувати правові наслідки нікчемності правочину, а саме, визнати припиненими зобов`язання обох сторін за Договором про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 122/21 від 06.10.2021 року.
Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 в задоволенні позовних вимог відмовлено.
Суд першої інстанції виходив з того, що на виконання умов Договору підряду підрядником було виконано, а Замовником прийнято та оплачено роботи на загальну суму 6 923 777,28 грн, тому в результаті встановлення судом факту нікчемності укладеного відповідачами Договору, Замовник не матиме змоги повернути результати робіт Підряднику чи оголосити на означені роботи нову закупівлю, проте зобов`язаний буде оплатити Підряднику виконані роботи, відповідно до приписів ст. 216 Цивільного кодексу України, за цінами, які існують на момент відшкодування, що, враховуючи інфляційні процеси в державі, може призвести до додаткових витрат бюджетних коштів.
Таким чином, суд попередньої інстанції констатував, що визначені прокурором інтереси держави, які порушені внаслідок недотримання визначеної законодавством процедури державної закупівлі, повинні мати матеріальний вираз, а обраний в даній справі прокурором спосіб захисту таких прав, без вимоги про застосування реституції або відшкодування шкоди чи збитків, не може забезпечити їх реального захисту.

Короткий зміст вимог та узагальнених доводів учасників справи:
Не погодившись з рішенням, Закарпатська обласна прокуратура звернулась до Західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 у справі № 907/393/25 та ухвалити нове рішення, яким задоволити позов.
Прокурор наголошує, що поза увагою суду першої інстанції залишилось те, що відповідачами не було дотримано вимог бюджетного законодавства та укладено договір підряду за відсутності відповідних бюджетних асигнувань.
Також прокурор зазначає, що строк виконання спірного договору становить більше одного календарного року, у зв`язку з чим відповідні фінансові зобов`язання за ним у розумінні Бюджетного кодексу України є довгостроковими, що вимагає наявності календарного плану (план фінансування робіт) за рахунок бюджетних коштів. Водночас, як вказує прокурор, у матеріалах справи такий відсутній.
Щодо способу захисту порушених інтересів, то прокурор вказує, що виходить з того, що частинами 1, 3 ст. 216 ЦК України передбачені загальні наслідки недійсного правочину: недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. Тому нікчемний правочин породжує лише наслідки, пов`язані з його недійсністю та наслідки вчинення правочину, недійсного з підстав, передбачених ч. 3 ст.48 БК України, законодавець визначив у спеціальних нормах ч. 4 цієї статті.

Державна аудиторська служба України подала відзив на апеляційну скаргу, у якому просила задоволити апеляційну скаргу прокурора та скасувати рішення Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 у цій справі про відмову у задоволенні позову.
Позивач повідомив, що за результатами моніторингу встановлено що Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ «Коватехбуд» як такого, що не відповідає кваліфікаційному критерію, встановленому статтею 16 Закону України «Про публічні закупівлі» та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, та уклав з ним договір підряду від 06.10.2021 № 122, чим порушив вимоги абзаців других пунктів І та 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради подав відзив на апеляційну скаргу, у якому просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги в повному обсязі та рішення Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 у справі № 907/393/25 залишити без змін.
Відповідач 1 стверджує, що Договір підряду № 122/21 від 06 жовтня 2021 року, укладений за результатами торгів відповідає Проекту договору, містить порядок розрахунків та Додаток до договору підряду – План-графік фінансування.
Відповідач 1 вважає, що саме цей план, яким визначається порядок розрахунків, вказує, що при розміщенні публічного замовлення з придбання робіт з довгостроковими бюджетними зобов`язаннями та укладенні відповідного договору дотримано вимоги статті 23 БК України щодо встановленого нею порядку здійснення довгострокових бюджетних зобов`язань.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд» у відзиві на апеляційну скаргу просило суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 у справі № 907/393/25 залишити без змін.
Відповідач 2 звертає увагу, що відповідно до змісту висновку про результати моніторингу закупівлі, Державною аудиторською службою України за результатами фінансового моніторингу спірної закупівлі не встановлювались порушення бюджетного законодавства України (ст.ст. 23, 48 Бюджетного кодексу України), про які зазначає прокурор.
Також, на думку відповідача 2, прокурором не враховано, що спори, що стосуються наслідків недійсності правочину за своєю правовою природою є реституційними, пов`язуються з наслідками недійсності правочину, а сам факт укладення сторонами недійсного правочину не створює для сторін жодних юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю, за таким договором не виникають права та обов`язки, тому взаємовиключними є вимоги прокурора про припинення зобов`язань у зв`язку з недійсністю (нікчемністю) договору.

Рух справи в суді апеляційної інстанції:
Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2025 справу № 907/393/25 розподілено колегії суддів у складі: головуючого судді Бонк Т.Б., суддів Бойко С.М., Якімець Г.Г.
Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 11.11.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Закарпатської обласної прокуратури б/н від 20.10.2025 (вх. суду від 17.10.2025 № 01-05/3048/25) на рішення Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 у справі № 907/393/25.
Ухвалою суду від 24.12.2025 призначено справу № 907/393/25 до розгляду у судовому засіданні на 03.02.2026.
Врахувавши клопотання відповідачів про відкладення розгляду справи, ухвалою від 03.02.2026 відкладено розгляд справи № 907/393/25 на 10.03.2026.
У судовому засіданні 10.03.2026 прокурор підтримав доводи апеляційної скарги, позивач погодився з правовою позицією прокурора, відповідачі заперечили доводи апеляційних скарг з підстав, викладених у відзивах на апеляційну скаргу, сторони надали суду пояснення.
У судовому засіданні 10.03.2026, за згодою представників сторін, оголошено перерву до 14.04.2026.
У судове засідання 14.04.2026 з`явились прокурор, позивач та відповідач 2, відповідач 1 подав клопотання про розгляд справи за його відсутності.
У судовому засіданні 14.04.2026 суд проголосив вступну та резолютивну частини постанови.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) господарського судочинства відповідно до пункту 10 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним вважається строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.
При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).
Таким чином, суд, враховуючи обставини справи, застосовує принцип розумного строку тривалості провадження відповідно до зазначеної вище практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з встановленими судами першої та апеляційної інстанцій обставин, і визначених відповідно до них правовідносин, вбачається, що:
Управлінням капітального будівництва Ужгородської міської ради (замовником), що в подальшому реорганізоване шляхом приєднання до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, на вебпорталі Уповноваженого органу з питань закупівель («Prozorro») було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-08-09-012026-а із предметом закупівлі «Рекультивація території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району, ІІ-га черга – будівництво» (Коригування), очікуваною вартістю 37 691 236,00 грн.
Відповідно до Тендерної документації на закупівлю робіт по предмету закупівлі: «Рекультивація території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району, ІІ-га черга – будівництво». (Коригування) (ДСТУ Б.Д.1.1.1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», (код ДК 021:2015 45220000-5 – Інженерні та будівельні роботи), затвердженої рішенням тендерного комітету Управління капітального будівництва Ужгородської міської ради (протокол від 09.08.2021) (далі – тендерна документація), закупівля робіт здійснювалася шляхом проведення процедури відкритих торгів.
Умовами оплати згідно з оголошенням про проведення відкритих торгів UA-2021-08-09-012026-а є аванс в розмірі 30%, який сплачується протягом 90 днів з дня виставлення рахунку та післяплата – 70% - протягом 10 днів з дати виконання робіт.
При цьому, відповідно до Додатку 7 до тендерної документації – проект договору (https://public.docs.openprocurement.org/get/e7f3183fb5534eaa9732b17308cbc867?Signature=HNrLF5pEkghWsCiHjvJoS1FhSt3FiNSuxnULL7PUoFc1ztF9Xx%2Bbj5L4PZHCX90HQ13UTs8cFRMuX3XoAxgGBQ%3D%3D&KeyID=52462340) визначено, що фінансування по договору буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2021 році в сумі ____,___ грн (_____ грн 00 коп), у 2022 році в сумі _______,___ грн (_____ грн 00 коп); Замовником беруться бюджетні фінансові зобов`язання виключно в межах відповідних фактичних надходжень спеціального фонду бюджету; Виходячи з того, що фінансування предмету будівництва здійснюється тільки на протязі фінансового року і Замовник, по незалежним від нього причинам, не може гарантувати своєчасне і стабільне фінансування в наступні роки, сторони договору регулюють договірні відносини шляхом укладання додаткових угод, які є невід`ємними частинами договору підряду (п.п. 3.1.1., 3.2., 3.14. проекту договору).
Розділом 16 Додатку 7 до тендерної документації (проект договору) визначено, що додатками до договору є календарний план (додаток 1), договірна ціна (додаток 2) та план-графік фінансування (додаток 3).
Як встановлено судами, участь у процедурі закупівлі взяли 2 учасника – Товариство з обмеженою відповідальністю «СЕМ Білдінг» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд» (відповідач 2 у справі).
Згідно з протоколом засідання тендерного комітету Управління капітального будівництва Ужгородської міської ради б/н від 09.09.2021, було вирішено відхилити тендерну пропозицію ТОВ «СЕМ Білдінг» відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, у зв`язку з тим, що учасник закупівлі не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції.
Відповідно до протоколу засідання тендерного комітету Управління капітального будівництва Ужгородської міської ради б/н від 13.08.2021, переможцем процедури відкритих торгів згідно предмету закупівлі: «Рекультивація території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району, ІІ-га черга – будівництво». (Коригування) (ДСТУ Б.Д.1.1.1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», (код ДК 021:2015 45220000-5 – Інженерні та будівельні роботи) визначено учасника торгів – ТОВ «Коватехбуд» (п. 1 протоколу); прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем та надіслати на адресу переможця повідомлення про намір укласти договір про закупівлю (п. 2 протоколу); доручено секретарю тендерного комітету протягом одного дня з дня прийняття цього рішення оприлюднити через авторизований електронний майданчик на вебпорталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та Законом, повідомлення про намір укласти договір про закупівлю (п. 3 протоколу).
На виконання означеного рішення тендерного комітету замовника, останнім оприлюднено на вебпорталі публічних закупівель «Prozorro» повідомлення UA-2021-08-09-012026-a про намір укласти з ТОВ «Коватехбуд» відповідний договір про виконання робіт по об`єкту «Рекультивація території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району, ІІ-га черга – будівництво». (Коригування), із строком виконання робіт до 30.09.2022 та ціною тендерної пропозиції – 37 684 962 грн. Джерелом фінансування закупівлі визначено місцевий бюджет.
Такі обставини встановлені у рішенні Господарського суду Закарпатської області від 11.06.2024 у справі №907/67/23 за позовом Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України, Західного офісу Держаудитслужби до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд» про визнання недійсними результатів торгів за номером № UA-2021-08-09-012026-a та договору підряду №122/21 від 06 жовтня 2021 року та не заперечуються учасниками справи.
06 жовтня 2021 року між Управлінням капітального будівництва Ужгородської міської ради, як Замовником, що в подальшому реорганізоване шляхом приєднання до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд», як Підрядником було укладено Договір підряду №122/21 (далі – Договір), згідно із п. 1.1. якого у порядку і на умовах, визначених цим Договором, підрядник бере на себе зобов`язання своїми силами та засобами, на власний ризик виконати і здати замовнику об`єкт: «Рекультивація території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району, ІІ-га черга – будівництво». (Коригування). (ДСТУ Б.Д.1.1.1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», (код ДК 021:2015 45220000-5 – Інженерні та будівельні роботи), (клас наслідків розрахунку СС2), відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації та в затверджений цим Договором термін, а Замовник зобов`язується надати підряднику проектно-кошторисну документацію, забезпечити своєчасне фінансування згідно Договору, прийняти закінчений виконаний об`єкт і повністю оплатити вартість виконаних робіт і матеріалів.
Виготовлення (замовлення) та узгодження проектно-кошторисної документації, а також отримання дозволів на виробництво робіт здійснює Замовник (п. 1.2. Договору).
За змістом п. 3.1. Договору, загальна вартість доручених робіт за цим Договором встановлюється згідно з договірною ціною (Додаток №3 до Договору) і становить 37 684 962 грн з ПДВ. Ціна тверда. Фінансування по Договору буде здійснюватися відповідно до бюджетних асигнувань, а саме: у 2021 році в сумі 1 080 000,00 грн, у 2022 році в сумі 36 604 962,00 грн.
Згідно з підписаним сторонами Договору Додатком №2 – План-графік фінансування по об`єкту «Рекультивація території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району, ІІ-га черга - будівництво». (Коригування) визначено терміни фінансування: 2021 рік – 1 080 000,00 грн та 2022 рік – 36 604 962,00 грн, а разом: 37 684 962,00 грн.
На підставі п.п. 4.1., 4.2. Договору строки виконання робіт визначаються датою їх початку та закінчення. Невід`ємною частиною Договору підряду є календарний план виконання робіт, в якому визначаються дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, передбачених Договором підряду. Строки виконання робіт по будівництву об`єкту визначаються: - у 2021 році: початок – жовтень, закінчення – грудень; - у 2022 році: початок – лютий, закінчення – вересень.
Зміна строків виконання робіт оформляється додатковою угодою між Замовником і Підрядником (п. 4.4. Договору).
За умовами п.п. 5.1.-5.4. Договору здача-приймання виконаних робіт проводиться (щомісячно) поетапно згідно з календарним планом виробництва робіт та оформляється приймально-здавальними актами. Після завершення кожного етапу робіт підрядник передає замовнику акт про виконані роботи для підписання. Здача-приймання в експлуатацію об`єкта в цілому оформляється актом, дата підписання якого визначає момент передачі об`єкта у власність замовника. Замовник зобов`язаний прийняти роботи, виконані підрядником, не пізніше семи календарних днів з дня отримання від підрядника письмового повідомлення про їх виконання (акту про виконані роботи).
Відповідно до п.п. 15.1. та 15.2. Договору, цей Договір набуває чинності з моменту його підписання і діє до 31.12.2022 року. Сторона Договору, яка вважає за необхідне внести зміни у Договір, повинна надіслати відповідну пропозицію іншій стороні. Внесення змін у Договір оформлюється додатковою угодою.
Додатком №1 до Договору є підписаний та скріплений печатками сторін календарний графік виконання робіт по об`єкту: «Рекультивація території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району, ІІ-га черга – будівництво» (Коригування).
Матеріалами справи підтверджено, що в подальшому сторонами Договору неодноразово укладалися Додаткові угоди до Договору підряду №122/21 від 06.10.2021, а саме:
- Додатковою угодою №1 від 30.11.2021 у зв`язку із збільшенням бюджетних призначень на 2021 рік згідно з рішенням сесії перерозподілено фінансування з 2022 року на 2021 рік у сумі 977 000,00 грн, у зв`язку з чим п. 3.1.1. Договору та План-графік фінансування (Додаток 2 до Договору) викладено в новій редакції, за якою фінансування по договору буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2021 році в сумі 2 057 000,00 грн, у 2022 році в сумі 35 627 962,00 грн;
- Додатковою угодою №2 від 20.12.2021 у зв`язку із збільшенням бюджетних призначень на 2021 рік згідно з рішенням сесії перерозподілено фінансування з 2022 року на 2021 рік у сумі 977 000,00 грн, у зв`язку з чим п. 3.1.1. Договору та План-графік фінансування (Додаток 2 до Договору) викладено в новій редакції, за якою фінансування по договору буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2021 році в сумі 3 034 000,00 грн, у 2022 році в сумі 34 650 962,00 грн;
- Додатковою угодою №3 від 29.12.2021 у зв`язку із завершенням бюджетного року перерозподілено фінансування з 2021 року на 2022 рік у сумі 662,72 грн, у зв`язку з чим п. 3.1.1. Договору та План-графік фінансування (Додаток 2 до Договору) викладено в новій редакції, за якою фінансування по договору буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2021 році в сумі 3 033 337,28 грн, у 2022 році в сумі 34 651 624,72 грн;
-Додатковою угодою №4 від 23.02.2022 у зв`язку з реорганізацією Замовника змінено його найменування на Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради та у відповідності до бюджетних призначень на 2022 рік перерозподілено фінансування з 2022 року на 2023 рік у сумі 32 697 624,72 грн, у зв`язку з чим п.п. 3.1.1., 4.2., 15.1. Договору та Календарний графік виконання робіт (Додаток 1 до Договору) і План-графік фінансування (Додаток 2 до Договору) викладено в нових редакціях, за якими змінено строки виконання робіт та строк дії Договору до 31.12.2023 та змінено порядок фінансування по договору, яке буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2021 році в сумі 3 033 337,28 грн, у 2022 році в сумі 1 954 000,00 грн, у 2023 році в сумі 32 697 624,72 грн;
- Додатковою угодою №5 від 16.12.2022 у зв`язку із збільшенням бюджетних призначень на 2022 рік згідно з рішенням сесії Ужгородської міської ради від 13.12.2022 !1035 перерозподілено фінансування з 2023 року на 2022 рік у сумі 1 950 000,00 грн, у зв`язку з чим п. 3.1.1. Договору та План-графік фінансування (Додаток 2 до Договору) викладено в новій редакції, за якою фінансування по договору буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2021 році в сумі 3 033 337,28 грн, у 2022 році в сумі 3 904 000,00 грн, у 2023 році в сумі 30 747 624,72 грн;
- Додатковою угодою №6 від 30.12.2022 у зв`язку із завершенням бюджетного року перерозподілено фінансування з 2022 року на 2023 рік у сумі 13 560,00 грн, у зв`язку з чим п. 3.1.1. Договору та План-графік фінансування (Додаток 2 до Договору) викладено в новій редакції, за якою фінансування по договору буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2021 році в сумі 3 033 337,28 грн, у 2022 році в сумі 3 890 440,00 грн, у 2023 році в сумі 30 761 184,72 грн;
- Додатковою угодою №7 від 25.12.2023 у зв`язку із завершенням бюджетного року перерозподілено фінансування з 2023 року на 2024 рік у сумі 30 761 184,72 грн, у зв`язку з чим п.п. 3.1.1., 4.2., 15.1. Договору та Календарний графік виконання робіт (Додаток 1 до Договору) і План-графік фінансування (Додаток 2 до Договору) викладено в нових редакціях, за якими змінено строки виконання робіт та строк дії Договору до 31.12.2024 та змінено порядок фінансування по договору, яке буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2021 році в сумі 3 033 337,28 грн, у 2022 році в сумі 3 890 440,00 грн, у 2023 році в сумі 0,00 грн, у 2024 році в сумі 30 761 184,72 грн;
- Додатковою угодою №8 від 24.12.2024 у зв`язку із завершенням бюджетного року перерозподілено фінансування з 2024 року на 2025 рік у сумі 30 761 184,72 грн, у зв`язку з чим п.п. 3.1.1., 4.2., 15.1. Договору та Календарний графік виконання робіт (Додаток 1 до Договору) і План-графік фінансування (Додаток 2 до Договору) викладено в нових редакціях, за якими змінено строки виконання робіт та строк дії Договору до 31.12.2025 та змінено порядок фінансування по договору, яке буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2021 році в сумі 3 033 337,28 грн, у 2022 році в сумі 3 890 440,00 грн, у 2023 році в сумі 0,00 грн, у 2024 році в сумі 0,00 грн та у 2025 році в сумі 30 761 184,72 грн.
Долученими прокурором до позовної заяви витягами з рішень Ужгородської міської ради від 05.08.2021 за №363, від 16.12.2021 за №564, від 29.11.2021 за №504, від 13.12.2022 за №1035 Про зміни до бюджету Ужгородської міської територіальної громади на 2021 рік та 2022 рік разом з витягом з Додатку 7 до означених рішень підтверджується наявність капітальних видатків бюджету Ужгородської міської територіальної громади у 2021 та 2022 роках на рекультивацію території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району ІІ-га черга – будівництво загальною вартістю 49 922 070,00 грн та пропонований вказаними рішеннями обсяг видатків місцевого бюджету, які спрямовуються на відповідну потребу.
Крім того, згідно з рішенням Ужгородської міської ради від 22.12.2020 за №19 «Про програму економічного і соціального розвитку м. Ужгород на 2021 рік» затверджено відповідну Програму, витягом з Додатку 2 до якої «Показники будівництва, реконструкції та капітального ремонту соціально-культурних та комунальних об`єктів на 2021 рік» кошторисна вартість об`єкта «Рекультивація території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району ІІ-га черга - будівництво» становить 31 014 880,00 грн, передбачений на 2021 рік обсяг фінансування за рахунок коштів міського бюджету на 2021 рік – 11 350 000,00 грн.
У вищезазначеному рішенні Господарського суду Закарпатської області від 11.06.2024 у справі № 907/67/23 під час розгляду позовних вимог прокурора про недійсність Договору судом встановлено, що на виконання умов Договору підрядником було виконано, а замовником, у свою чергу, прийнято та оплачено роботи на загальну суму 6 923 777,28 грн, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в №1 від 22.10.2021 (за жовтень 2021 року), №2 від 02.12.2021 (за грудень 2021 року), №3 від 21.12.2021 (за 2-гу декаду грудня 2021 року), №1 від 30.09.2022 (за вересень 2022 року) та №2 від 19.12.2022 (за грудень 2022 року), довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3 №140 від 22.10.2021, №221 від 02.12.2021, №243 від 21.12.2021, б/н від 30.09.2022 та б/н від 19.12.2022, а також платіжними інструкціями №606 від 23.10.2021 на суму 1 080 000 грн, №794 від 02.12.2021 на суму 976 668,64 грн, №863 від 21.12.2021 на суму 976 668,64 грн, №3 від 05.10.2022 на суму 1 950 000 грн та №1 від 08.02.2023 року.
Дана обставина є преюдиційною для усіх учасників цієї справи в силу приписів ч. 4 ст. 75 ГПК України та не підлягає окремому доведенню.
Також судами встановлено, що проведена Замовником закупівля UA-2021-08-09-012026-а була предметом моніторингу органів Держаудитслужби відповідно до наказу Державної аудиторської служби України від 20.04.2022 за №57 «Про початок моніторингу процедур закупівель».
Як вбачається з наявного в матеріалах справи висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-09-012026-а від 13.05.2022, здійсненого Державною аудиторською службою України, вказаним контролюючим органом за результатами проведеного моніторингу було виявлено порушення вимог абзаців других пунктів 1 та 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», що знайшло свій вияв, зокрема, в наступному:
1) ТОВ «Коватехбуд» не підтверджено наявності в нього мінімально необхідної кількості техніки, яку повинен підтвердити учасник у складі своєї тендерної пропозиції відповідно до пункту 2 таблиці 1, зокрема, не надано інформації та відповідних документів, що свідчать про наявність компресора, або ж листа-пояснення із зазначенням відсутності законодавчих підстав для надання останніх);
2) ТОВ «Коватехбуд» не подано заяви-згоди на обробку персональних даних працівників ТОВ «Коватехбуд», дані про яких зазначені в довідці №111/4 від 20.08.2021 за порядковими номерами з 2 до 22, чим не дотримано вимог Додатку 6 до тендерної документації замовника;
3) ТОВ «Коватехбуд» не надано дозволу на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки в частині експлуатації (застосування) автокрану КС 10-20Т-С (база ЗИЛ), чим не дотримано пункту 9 Додатку 3 до тендерної документації замовника;
4) ТОВ «Коватехбуд» у складі своєї тендерної пропозиції надав наказ ТОВ «Коватехбуд» №99 від 16.11.2015, згідно з яким ОСОБА_1 на підставі рішення загальних зборів учасників Товариства №9-2015 від 13.11.2015 приступає до виконання обов`язків директора, водночас ТОВ «Коватехбуд» не надано протоколу чи виписки (витягу) з протоколу рішення загальних зборів ТОВ «Коватехбуд» №9-2015 від 13.11.2015 про обрання директором ОСОБА_1 , або ж листа-пояснення із зазначенням відсутності законодавчих підстав надання зазначеного протоколу чи виписки з нього, чим не дотримано вимог Додатку 3 до тендерної документації замовника.
Таким чином, за результатами аналізу питання щодо відповідності розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «Коватехбуд» установлено порушення вимог абзаців других пунктів 1 та 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».
Водночас, за результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, оприлюднення інформації про закупівлю, розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Сем Білдінг», своєчасності укладання договору про закупівлю, внесення змін до умов договору та їх оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця – порушень не встановлено.
Позатим у зв`язку з виявленими порушеннями, які Державною аудиторською службою України визнані значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, позивачем було зобов`язано замовника – Управління капітального будівництва Ужгородської міської ради – вжити заходів щодо усунення вказаних порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором, в тому числі, із застосуванням наслідків його недійсності/нікчемності, та протягом 5 робочих днів із дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись із висновком Державної аудиторської служби України від 13.05.2022, складеним за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-09-012026-а, Замовник оскаржив такий у судовому порядку.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 15.11.2022 у справі №260/1946/22, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.03.2023, в задоволенні позову було відмовлено повністю.
Також, судами встановлено, що дійсність Договору була предметом судового розгляду у вже згадуваній справі №907/67/23, рішенням Господарського суду Закарпатської області від 11.06.2024 у якій (що набрало законної сили у встановленому законом порядку) у задоволенні позовних вимог Закарпатської обласної прокуратури було відмовлено у повному обсязі у зв`язку з обранням прокурором неефективного способу судового захисту без заявлення вимог про правові наслідки недійсності оспорюваного договору (реституцію).
Предметом позовних вимог у цій справі (з урахуванням їх зміни прокурор) є застосування правових наслідків нікчемності укладеного відповідачами Договору підряду № 122/21 від 06.10.2021 у вигляді визнання припиненими зобов`язань обох сторін за Договором про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 122/21 від 06.10.2021 у зв`язку з порушенням відповідачами під час укладення Договору приписів ст.ст. 23, 48 Бюджетного кодексу України в частині взяття розпорядником бюджетних коштів грошових зобов`язань без відповідних бюджетних асигнувань.

При перегляді оскаржуваного рішення місцевого господарського суду, колегія суддів керувалась таким.
За статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
У статті 4 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.
Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
Застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства. Застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципам верховенства права та процесуальної економії, зокрема не повинно спонукати позивача знову звертатися за захистом до суду (аналогічні висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц (пункт 82), від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20 (пункт 24), на які посилається скаржник). Спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії (забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту) (аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (пункт 63)).
Предметом позову у цій справі є застосування наслідків нікчемності договору про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 122/21 від 06.10.2021, а саме визнати припиненим зобов`язання обох сторін за договором.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення правовідношення.
Згідно із частинами 1-5 статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Статтею 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу (частина 1 названої статті).
Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.
Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Відповідно до частин 1, 5 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи.
Як було зазначено вище, в обґрунтування позову, прокурор вказав, що відповідачі не дотримались приписів ст.ст. 23, 48 Бюджетного кодексу України під час укладення Договору підряду № 122/21 від 06.10.2021 та уклали такий договір без відповідних бюджетних асигнувань.
Згідно з частиною 1 статті 23 БК України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачене законом про Державний бюджет України.
У статті 2 БК України визначено наступні терміни: бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження; бюджетне зобов`язання - будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому; бюджетне призначення - це повноваження головного розпорядника бюджетних коштів, надане цим Кодексом, законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), яке має кількісні, часові і цільові обмеження та дозволяє надавати бюджетні асигнування.
Наведеною в частині 1 статті 23 БК України умовою здійснення бюджетного зобов`язання та платежів з бюджету законодавець встановив особливості розрахунків бюджетними коштами - за наявності відповідного бюджетного призначення.
Наслідки недотримання цієї вимоги визначені БК України та передбачають недійсність як розміщеного замовлення, так і договору, укладеного протягом бюджетного періоду, якщо розпорядником бюджетних коштів за цими замовленням та договором взято зобов`язання без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень.
За статтею 46 БК України стадіями виконання бюджету за видатками та кредитуванням є: встановлення бюджетних асигнувань розпорядникам бюджетних коштів на основі та в межах затвердженого розпису бюджету (1); затвердження кошторисів, паспортів бюджетних програм, а також порядків використання бюджетних коштів (2); взяття бюджетних зобов`язань (3); отримання товарів, робіт і послуг (4); здійснення платежів відповідно до взятих бюджетних зобов`язань (5); використання товарів, робіт і послуг для виконання завдань бюджетних програм (6); повернення кредитів до бюджету (щодо кредитування бюджету) (7).
Згідно із статтею 47 БК України відповідно до затвердженого розпису бюджету розпорядники бюджетних коштів одержують бюджетні асигнування, що є підставою для затвердження кошторисів. Порядок складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ встановлюється Кабінетом Міністрів України. Казначейство України здійснює контроль за відповідністю кошторисів розпорядників бюджетних коштів розпису бюджету. Розпорядники бюджетних коштів забезпечують управління бюджетними асигнуваннями і здійснення контролю за виконанням процедур та вимог, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до частин 1-5 статті 48 БК України розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, установлених кошторисами, враховуючи необхідність виконання бюджетних зобов`язань минулих років.
Розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання за спеціальним фондом бюджету виключно в межах відповідних фактичних надходжень спеціального фонду бюджету (з дотриманням вимог частини другої статті 57 цього Кодексу).
Розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, за якими розпорядником бюджетних коштів взято зобов`язання без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, установлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), є недійсними. За такими операціями не виникають бюджетні зобов`язання та не утворюється бюджетна заборгованість.
Зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, установлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини 6 цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.
Вимоги фізичних і юридичних осіб щодо відшкодування збитків та/або шкоди за зобов`язаннями, взятими розпорядниками бюджетних коштів без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, установлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), стягуються з осіб, винних у взятті таких зобов`язань, у судовому порядку.
Казначейство України здійснює реєстрацію та облік бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів і відображає їх у звітності про виконання бюджету. При реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань здійснюється перевірка відповідності напрямів витрачання бюджетних коштів бюджетному асигнуванню, паспорту бюджетної програми.
Тобто норми статті 23 БК України та частини 3 статті 48 БК України, що перебувають в системному взаємозв`язку, встановлюють вимогу до умов розміщення закупівлі та умов договору, що укладається за результатами цієї процедури, а саме - здійснення бюджетного зобов`язання та платежів з бюджету лише за наявності відповідного бюджетного призначення.
Така вимога законодавця закладає основи розрахунків у правовідносинах із публічної закупівлі товарів (робіт/послуг) за відповідним договором, наслідком недотримання сторонами цієї вимоги є недійсність укладеного договору в силу закону (його нікчемність) (частина 3 статті 48 БК України).
Щодо порядку здійснення розрахунків за договором підряду, то згідно зі статтями 843, 844 та 846, 854 ЦК України порядок розрахунків, ціна роботи та строки її виконання є істотними умовами договору підряду.
Ці умови визначаються та погоджуються в договорі на розсуд сторін, а у випадках передбачених законом, - відповідно до актів цивільного законодавства (норми частини третьої статті 6, частини першої статті 628 ЦК України).
Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному БК України (частина друга статті 23 зазначеного Кодексу).
В аспекті розподілу повноважень при розпорядженні бюджетними коштами, то з врахуванням висновків Великої Палати Верховного Суду, сформульованих в підпунктах 8.20 - 8.27 постанови від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21 щодо застосування положень статей 2, 22 БК України та пунктів 5, 7, 43 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, якою затверджено Порядок складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ (тут і надалі -Порядок № 228 в редакції, чинній на дату укладення відповідачами Договору), відповідач-1 у спірних правовідносинах, які виникли щодо закупівлі робіт з «Рекультивації території існуючого сміттєзвалища в с. Барвінок Ужгородського району, ІІ-га черга – будівництво». (Коригування)» за Договором, діє як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня (отримувач бюджетних коштів) та є замовником зазначених робіт в обсязі та в межах видатків, що визначені розпорядниками бюджетних коштів вищого рівня, яким у спірних правовідносинах є Ужгородська міська рада.
За встановленими судами у справі обставинами, строк виконання робіт за Договором на момент його укладення відповідно до п. 4.2. Договору, Календарного графіку виконання робіт (Додаток 1 до Договору) становив до вересня 2022 року, отже, строк виконання Договору становить більше одного календарного року, у зв`язку з чим відповідні фінансові зобов`язання за ним у розумінні БК України є довгостроковими.
За змістом пунктів 1, 2 частини першої статті 2, статей 3, 75 - 77 БК України місцевий бюджет затверджується на один бюджетний період, який для всіх бюджетів, що складають бюджетну систему України, становить один календарний рік, який починається 1 січня кожного року і закінчується 31 грудня того ж року.
Це виключає можливість визначення в момент розміщення замовлення та укладення відповідного договору бюджетного призначення для нього (за розміром, цільовим призначенням, враховуючи часові обмеження для його використання) на весь період (на кожен рік), протягом якого планується виконання договору та його фінансування за рахунок бюджетних коштів.
Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 15.03.2024 у справі № 916/1621/22.
Водночас умови здійснення довгострокових бюджетних зобов`язань (строк дії яких перевищує один бюджетний період (більше одного року, довгострокові договори)) встановлені Порядком реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 № 309 (далі - Порядок № 309, тут і далі застосовується в редакції, чинній на дату проведення заперечуваної Прокурором процедури закупівлі та укладення Договору), що розроблений на виконання статей 43, 46, 48, 51, 112, 116 - 118 БК України.
За змістом пункту 2.2 Порядку № 309 умовою бюджетного зобов`язання за довгостроковим договором, укладеним за процедурою публічної закупівлі, є обов`язкова наявність додатку до довгострокового договору - календарного плану, відомості в якому мають відповідати плановим показникам поточного бюджетного періоду в Реєстрі бюджетних зобов`язань розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів.
Додаткові вимоги до договору підряду, період виконання робіт за яким становить більше одного календарного року, що визначені законодавцем в Загальних умовах укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (далі - Загальні умови, положення яких тут і далі застосовуються в редакції, чинній на дату проведення оспорюваної процедури закупівлі та укладення оспорюваного Договору), також передбачають наявність такої невід`ємної частини договору підряду, як план, за яким проводиться фінансування робіт (будівництва об`єкта).
Цей план складається з урахуванням календарних графіків виконання робіт і порядку проведення розрахунків за виконані роботи на весь період будівництва за роками, а на поточний рік - за місяцями з визначенням джерел та напрямів фінансування (видами витрат) (пункти 5, 83, 84 Загальних умов).
Верховний Суд у постанові від 15.03.2024 у справі №916/1621/22 дійшов таких висновків:
- положення частини першої статті 23 та частини третьої статті 48 БК України встановлюють обов`язкову відповідно до актів цивільного законодавства вимогу до договорів, що укладаються за результатами проведення процедури публічної закупівлі та фінансуються за бюджетні кошти, - наявність відповідного бюджетного призначення;
- реалізацію цієї вимоги БК України конкретизовано в Порядку № 309, а щодо договору підряду - в Загальних умовах, за змістом яких при розміщенні замовлення про публічну закупівлю та укладенні довгострокового договору (підряду) складається календарний / фінансовий план, який відображає порядок здійснення розрахунків за договором та має містити:
а) інформацію про розподіл за роками суми коштів, що становить загальну ціну закупівлі та договору, для розрахунку за ним;
б) за перший (поточний) рік виконання договору (робіт) - щомісячний розподіл коштів, сума яких має узгоджуватися і з відповідною сумою витрат, визначених у затвердженому бюджеті поточного періоду, тобто того бюджетного періоду, який відповідає першому (поточному) календарному року виконання робіт за договором.
Судами у цій справі встановлено та матеріалами справи підтверджено, що тендерна документація Замовника закупівлі (відповідача 1), умови укладеного між сторонами Договору підряду №122/21 від 06.10.2021 містять посилання на план-графік фінансування довгострокового бюджетного зобов`язання, а сам план-графік підписаний відповідачами, є Додатком 2 до Договору та не перевищує розмір бюджетних асигнувань, що виділялися органом місцевого самоврядування (рішення Ужгородської міської ради від 05.08.2021 за №363 «Про зміни до бюджету Ужгородської міської територіальної громади на 2021 рік», від 22.12.2020 №19 «Про програму економічного і соціального розвитку м. Ужгорода на 2021 рік»).
Апеляційний суд зазначає, що судом попередньої інстанції також підставно зауважено, що як вбачається зі змісту постанови Верховного Суду від 15.03.2024 у справі №916/1621/22 (на яку посилається прокурор), за встановленими під час розгляду цієї справи обставинами ні розміщене Замовником оголошення про публічну закупівлю, ні Договір про закупівлю, ні додатки до нього на дату його укладення не містили фінансового/календарного плану (складеного відповідно до вимог Порядку № 309 та Загальних умов), який вимагається положеннями частини першої статті 23 БК України, що судом було визнано порушенням вимог бюджетного законодавства.
При цьому, щодо висновків суду першої інстанції в частині неефективно обраного прокурором способу захисту, суд апеляційної інстанції звертає увагу на таке.
Верховний Суд неодноразово зазначав, що обрання позивачем неналежного або неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові незалежно від інших встановлених судом обставин (такі висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.21), від 02.02.2021 у справі №925/642/19 (пункт 54), від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19 (пункт 99), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункт 76), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 155)).
Суд зауважує, що обрання неефективного способу захисту виключає необхідність додаткового встановлення судами обґрунтованості та доведеності позовних вимог. Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 11.12.2024 у справі № 911/3890/23, від 07.10.2025 у справі № 910/15479/21.
Апеляційний суд зазначає про суперечливі висновки суду першої інстанції в оскаржуваному рішенні у цій справі, адже у випадку обрання прокурором неефективного способу захисту у справі, суд не встановлює обґрунтованості та доведеності позовних вимог.
Також як було наведено вище, дійсність Договору підряду була предметом судового розгляду у справі №907/67/23, рішенням Господарського суду Закарпатської області від 11.06.2024 у якій (що набрало законної сили у встановленому законом порядку) у задоволенні позовних вимог Закарпатської обласної прокуратури було відмовлено у повному обсязі у зв`язку з обранням прокурором неефективного способу судового захисту без заявлення вимог про правові наслідки недійсності оспорюваного договору (реституцію).
У цій же справі, прокурор звернувся з вимогою про застосування наслідків нікчемності правочину – припинення зобов`язань сторін за договором, тому є помилковими висновки суду першої інстанції щодо взаємовиключних вимог прокурора.
До того ж, у постанові Верховного Суду від 15.03.2024 у справі № 916/1621/22 вказано, що якщо договір укладено всупереч вимогам закону, зокрема статті 23 БК України, та на нього поширюються правила недійсності, визначені частиною третьою статті 48 БК України, які безпосередньо встановлюють недійсність такого договору, тобто вказують на його нікчемність (недійсність якого прямо встановлена законом), тоді як закон не вимагає визнання такого правочину недійсним.
Апеляційний суд також враховує висновки Верховного Суду у постанові від 10.12.2024 у справі № 927/444/24, предметом спору у якій було припинення правовідносин за нікчемним договором, та у якій вказано, що припинення правовідносин (відносин, врегульовані нормами права) стосується дійсних, існуючих, оскільки відповідно до частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. Постановою Верховного Суду від 10.12.2024 у справі № 927/444/24 залишено без змін постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2024, у якій апеляційний суд, змінюючи мотивувальну частину рішення суду першої інстанції, дійшов висновку про дотримання відповідачами вимог бюджетного законодавства на момент укладення оспорюваного договору, однак визнав нікчемними додаткові угоди до оспорюваного договору. При цьому, апеляційний суд вказав, що з огляду на те, що додаткові угоди визнані судом нікчемними, у відповідача як розпорядника бюджетних коштів за такими додатковими угодами не виникають бюджетних зобов`язань відповідно до ч.3 ст. 48 БК України, тому суд й дійшов висновку про обраний прокурором неефективний спосіб захисту.
На підставі викладеного, за встановлених судами у цій справі обставин, апеляційний суд констатує, що при укладенні Договору підряду № 122/21 від 06.10.2021 відповідачами дотримано вимог бюджетного законодавства, позаяк тендерна документація Замовника закупівлі, умови укладеного між сторонами Договору містять посилання на план-графік фінансування довгострокового бюджетного зобов`язання, а сам план-графік підписаний відповідачами, є Додатком 2 до Договору та не перевищує розмір бюджетних асигнувань, що виділялися органом місцевого самоврядування. 
Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у цій справі, однак не врахував, що у позові слід відмовити саме через недоведеність та необґрунтованість позовних вимог прокурора, а висновки суду попередньої інстанції щодо обрання прокурором неефективного способу захисту є помилковими.

Висновок апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги.
Відповідно до ч.1 ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
За приписами ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно з ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.
Статтею 277 ГПК України передбачено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез?ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Враховуючи наведене, резолютивна частина рішення Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 підлягає залишенню без змін з викладенням його мотивувальної частини в редакції цієї постанови.
Відповідно до положень статті 129 ГПК України судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись ст. ст. 86, 129, 236, 254, 269, 270, 275, 277, 281, 282 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:
1. Апеляційну скаргу Закарпатської обласної прокуратури б/н від 20.10.2025 (вх. суду від 17.10.2025 № 01-05/3048/25) – залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 у справі № 907/393/25 – змінити, виклавши мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови.
Резолютивну частину рішення Господарського суду Закарпатської області від 30.09.2025 у справі № 907/393/25 – залишити без змін.
3. Судовий збір за перегляд справи у суді апеляційної інстанції – покласти на скаржника.
4. Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення згідно зі ст.ст. 286-289 ГПК України.
5. Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Головуючий суддя Т.Б. Бонк

суддя С.М. Бойко

суддя Г.Г. Якімець