Справа № 673/272/26 
Провадження № 2/673/467/26
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

19 червня 2026 р. м.Деражня

Деражнянський районний суд
Хмельницької області
в складі: головуючий суддя - Дворнін О.С.,
за участі секретаря судового засідання Карабанової Д.В., 
представника позивача ОСОБА_1 , третіх осіб ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом представника Служби у справах дітей Деражнянської міської ради Стадніка Володимира Валерійовича за участі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про позбавлення батьківських прав,-

В С Т А Н О В И В :

06 березня 2026 року надійшов позов Служби у справах дітей Деражнянської міської ради до ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору – ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів. 
В позові Служба у справах дітей Деражнянської міської ради просить позбавити батьківських прав  ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відносно її малолітньої дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передати дитину органу опіки та піклування Деражнянської міської ради. Крім цього, просить стягнути з ОСОБА_4 на користь органу опіки та піклування Деражнянської міської ради, аліменти на утримання її малолітньої дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/4 частки від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення цього позову і до досягнення дитиною повноліття.
Зазначені вимоги обґрунтовував тим, що на обліку служби у справах дітей Деражнянської міської ради перебуває дитина, позбавлена батьківського піклування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , одинокою матір`ю якої є відповідачка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до листа КНП «Хмельницька обласна лікарня» Хмельницької обласної ради від 23.06.2025 року № 01-08/1867 ОСОБА_4 самовільно покинула відділення сумісного перебування матері та дитини Хмельницької обласної лікарні 20 червня 2025 року та залишила свою новонароджену дитину.
З 31.07.2025 року по 30.09.2025 року малолітня ОСОБА_6 перебувала у КНП «Хмельницький обласний спеціалізований будинок дитини», що підтверджується актом про факт передачі-прийому дитини від 31.07.2025 року.
Так, 30.09.2025 року малолітню ОСОБА_6 влаштовано на виховання та спільне проживання до прийомної сім`ї ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , яка створена відповідно до рішення виконавчого комітету Вовковинецької селищної ради від 29.09.2025 року №613 «Про створення прийомної сім`ї і влаштування на виховання та спільне проживання дитини, позбавленої батьківського піклування».
Ухвалою судді від 01.05.2026 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження. 
Ухвалою суду від 09.06.2026 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду. 
Представник позивача Служби у справах дітей Деражнянської міської ради Хмельницької області - Молочнюк Г.І. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі.
Відповідачка ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, причин неявки суду не повідомила, про розгляд справи була повідомлена належним чином. 
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача – ОСОБА_7 та ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримали позовні вимоги в повному обсязі.
Заслухавши представника позивача, третіх осіб, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 від 19.06.2025 року, в графі «батько» зазначено – ОСОБА_8 , «мати» - ОСОБА_4 (а.с.5).
Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України, ОСОБА_5 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , матір ОСОБА_4 , відомості про батька записані відповідно до частини 1 ст. 135 СК України (а.с.7).
Разом з тим, згідно висновку лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я про наявність у батька, матері дитини тривалої хвороби, яка перешкоджає виконанню батьківських обов`язків № 1036 від 17.06.2025 року, мати ОСОБА_4 має високий ступінь втрати здоров`я внаслідок тривалої хвороби, що спричиняє повну нездатність до самообслуговування та залежність від інших осіб і перешкоджає виконанню батьківських обов`язків (а.с.8).

Дослідивши лист КНП «Хмельницька обласна лікарня» Хмельницької обласної ради від 23.06.2025 року № 01-08/1867 ОСОБА_4 самовільно покинула відділення сумісного перебування матері та дитини Хмельницької обласної лікарні 20 червня 2025 року та залишила свою новонароджену дитину без нагляду(а.с.9).
Рішенням виконавчого комітету Деражнянської міської ради №125 від 20.06.2025 року надано статус дитині, позбавленої батьківського піклування малолітній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Разом з тим, з вказаного рішення вбачається, що мати дитини, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідно до висновку лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я про наявність у батька, матері дитини тривалої хвороби, яка перешкоджає виконанню батьківських обов`язків №1036 від 17.06.2025 року, наданою КНП «Хмельницьким обласним медичним центром психічного здоров`я» має високий ступінь втрати здоров`я внаслідок тривалої хвороби, що спричиняє повну недієздатність до самообслуговування та залежність від інших осіб і перешкоджає виконанню батьківських обов`язків. Батько дитини, ОСОБА_8 , записаний відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України (а.с.15). 
Рішенням виконавчого комітету Вовковинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області №613 від 29.09.2025 року створено прийомну сім`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 на їх власній житловій площі за адресою: АДРЕСА_1 .
Цим же рішенням влаштовано на виховання та спільне проживання в прийомну сім`ю ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які проживають за адресою: АДРЕСА_1 дитину, позбавлену батьківського піклування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.18).
Як стверджує позивач, відповідачка ОСОБА_4 до служби у справах дітей не зверталася, зустрічей із дитиною не ініціювала, що свідчить про свідоме ухилення від виконання нею батьківських обов`язків відносно доньки.
Факт ухилення відповідачки ОСОБА_4 від виконання батьківських обов`язків підтверджується висновком органу опіки та піклування про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відносно малолітньої дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що є додатком до рішення виконавчого комітету Деражнянської міської ради №32 від 26.02.2026 року, у якому орган опіки підтверджує, що за результатами розгляду матеріалів справи прийшов до висновку про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо малолітньої дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.12).
Враховуючи вік та особливості розвитку дитини, суд позбавлений можливості заслухати її думку щодо участі матері у її вихованні.
Відповідно до ч.7 ст.7 СК України, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно зі ст. 141 СК України мати і батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини.
Статтею 150 СК України визначено обов`язок батьків щодо виховання та розвитку дитини.
Згідно із ч. 2 та 4 ст.155 СК України, батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
Підстави позбавлення батьківських прав передбачені ч. 1 ст. 164 СК України.
Зокрема, пунктом 2 ч. 1 ст.164 СК України визначено, що мати, батько, можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.
За змістом роз`яснень, викладених у п. 15, 16, 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року №3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно їх утримують та інше), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.
Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти.
Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Позбавлення батьківських прав є виключною мірою, яка тягне за собою серйозні правові наслідки як для батька/матері, так і для дитини (ст. 166 СК України). Вирішення питання про позбавлення батьківських прав має ґрунтуватися на оцінці особистості відповідача, його поведінки.
Таким чином, позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише при наявності вини в діях батьків.
Європейський суд з прав людини зауважує, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно

враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (справа «Мамчур проти України» від 16 липня 2015 року).
Матеріалами справи підтверджується, що відповідачка самоусунулася від виконання батьківських обов`язків відносно своєї малолітньої дитини, не піклується про фізичний і духовний розвиток дитини, не цікавиться її життям.
За таких обставин, суд прийшов до висновку, що збереження зв`язків дитини із сім`єю є неможливим з огляду на явну неблагополучність відповідачки, яка не проявляє інтересу до дитини і що в такій ситуації у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним.
Крім того, необхідно зазначити, що позбавлення батьківських прав не тягне невідворотних наслідків, оскільки не позбавляє осіб, які позбавлені батьківських прав, на спілкування з дитиною і побачення з нею, а також права на звернення до суду з позовом про поновлення батьківських прав.
З врахуванням зібраних у справі доказів, суд погоджується з висновком органу опіки та піклування про доцільність позбавлення відповідачки батьківських прав відносно малолітньої дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , позбавлення її батьківських прав відповідатиме інтересам дитини.
З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про позбавлення відповідачки батьківських прав щодо малолітньої дочки ОСОБА_5 є обгрунтованими, підтверджені наявними у справі доказами, тому підлягають задоволенню.
На час звернення до суду з даним позовом відповідачка матеріальної допомоги на утримання дочки не надає.
Судом враховується, що відповідачка добровільно не надає кошти на утримання дочки, при цьому є особою працездатного віку, отримує пенсію по інвалідності. 
Відповідно до частин першої, другої статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 pоку, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27 лютого 1991 pоку та набула чинності для України 27 вересня 1991 pоку, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Положеннями статті 141 СК України передбачено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою.
Частиною другою статті 150 СК України визначено, що батьки зобов`язані піклуватись про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Згідно вимог частин першої, другої статті 155 СК України здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини.
Відповідно до статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно з частиною третьою статті 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Стаття 182 СК України визначає, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.
При розгляді даної справи судом також приймаються до уваги положення ч.2 ст.182 Сімейного кодексу України, згідно з якими розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
Аналізуючи вищезазначені положення законодавства суд вважає, що слід стягнути з ОСОБА_4 на користь Служби у справах дітей Деражнянської міської ради аліменти на утримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/4 від усіх видів її доходу, але не менше ніж 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття.
У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частина 1 статті 141 ЦПК України встановлює, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідач до п.9 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, особа з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.
Оскільки згідно виписки з акта огляду медико-соціальною експертною комсією до довідки серії 12 ААВ №025737, ОСОБА_4 , являється інвалідом другої групи з дитинства, остання звільняється від сплати судового збору. 
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 23, 81, 141, 258, 259, 263-268, 273, 280-283 ЦПК України, суд,-
У Х В А Л И В : 

Позов задовольнити.
Позбавити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьківських прав відносно її малолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та передати дитину органу опіки та піклування Деражнянської міської ради Хмельницької області.
Стягнути з  ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь органу опіки та піклування Деражнянської міської ради Хмельницької області, аліменти на утримання малолітньої доньки  ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в розмірі 1/4 частки від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення цього позову (06.03.2026 року) і до досягнення дитиною повноліття.
Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.
Складання повного рішення було відкладено на строк не більш як десять днів з дня закінчення розгляду справи, у зв`язку з чим строк апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом 30 днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду через Деражнянський районний суд Хмельницької області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне найменування сторін та інших учасників справи, які при проголошенні рішення суду суддя не оголошує, викладені нижче:

Позивач - Служба у справах дітей Деражнянської міської ради, адреса: Хмельницька область м. Деражня, вул. Миру 11/1, каб 207. 208, ЄДРПОУ 43974522;

Відповідач -  ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

Третя особа -  ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

Третя особа -  ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя:	  	О.  С.  Дворнін