Сквирський районний суд Київської області

Справа № 376/50/26 
Провадження № 2/376/738/2026

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2026 року Сквирський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Батовріної І.Г.
за участю секретаря Щур Л.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області до ОСОБА_1 , про стягнення заподіяної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заподіяної шкоди у розмірі 10 188,36 грн..
Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_1 перебуває на обліку та отримувала житлову субсидію за адресою: АДРЕСА_1 , електронна особова справа № 1502626046 в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Київській області. Виплата житлової субсидії здійснювалася шляхом перерахування коштів на її рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в ПАТ «Державний ощадний банк України», встановлена дата виплати 5 число. 
Відповідно до отриманих Головним управлінням Пенсійного фонду України у Київській області через програмне забезпечення рекомендацій Міністерства фінансів України від 31.10.2024, 04.11.2024 та 13.02.25, встановлено, що ОСОБА_1 , одночасно у період з вересня 2024 по січень 2025 отримувала житлову субсидію та перебувала у складі сім?ї пільговика (УБД) ОСОБА_2 .
На підставі цього, виплату житлової субсидії ОСОБА_1 було припинено з 01.02.2025, і як наслідок утворилась переплата житлової субсидії за період з 01.09.2024 по 31.01.2025 у розмірі 10 188,36 грн. 
З метою досудового врегулювання спору листами від 01.04.2025 № 1000-0404-8/43597 та від 14.04.2025 № 1000-0404-8/108498 ОСОБА_1 повідомлено про суму надміру виплачених коштів житлової субсидії, а також надано реквізити для їх добровільного повернення.
Добровільно надміру перераховану (виплачену) житлову субсидію відповідачка не повернула.
Ухвалою судді від 15.01.2026 р. позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків п?ять днів з моменту отримання ухвали.
30.01.2026 р. від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.
30.01.2026 р. судом здійснено запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС України у м. Києві та Київській області з метою виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України.
02.03.2026 р. від відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС України у м. Києві та Київській області надійшла відповідь на вказаний запит.
Ухвалою судді від 02.03.2026 р. провадження у вказаній справі відкрито та постановлено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача Борисенко К.С. звернулася до суду із заявою про розгляд справи без участі їх представника, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення у випадку неявки відповідача в судове засідання.
Частиною 3 ст.211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, причину неявки не повідомила, про місце, дату та час судового засідання повідомлялася належним чином, відзив на позовну заяву не подавала.
Згідно з ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. 
За таких обставин, з урахуванням того, що відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи не з`явилася в судове засідання, не подала відзив на позов, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів та ухвалює заочне рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в зв`язку з наступним.
Частиною 2 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У силу ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Ст. 13 ЦПК України, передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Головне управління Пенсійного фонду України в Київській області, є органом державної виконавчої влади і уповноважений державою на реалізацію державної політики в сфері забезпечення збору страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку та отримувала житлову субсидію за адресою: АДРЕСА_1 , електронна особова справа № 1502626046 в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Київській області (а.с. 9).
Рішенням № 1502626046-2024-6 від 17.10.2024 ОСОБА_1 призначено житлову субсидію (а.с. 9).
Відповідно до отриманих Головним управлінням Пенсійного фонду України у Київській області через програмне забезпечення рекомендацій Міністерства фінансів України від 31.10.2024, 04.11.2024 та 13.02.25, встановлено, що ОСОБА_1 , одночасно у період з вересня 2024 по січень 2025 отримувала житлову субсидію та перебувала у складі сім?ї пільговика (а.с. 10-13). 
Загальна сума надміру виплаченої житлової субсидії за період з 01.09.2024 по 31.01.2025 становить 10 188,36 грн..
Досудове врегулювання спору здійснювалось шляхом направлення відповідачці повідомлень щодо добровільного повернення надміру отриманої суми субсидії на розрахунковий рахунок Пенсійного фонду України (а.с. 5-6).
Кошти відповідачкою добровільно не повернуті.
Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 Цивільного кодексу України (далі ЦК України).
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 16.09.2022 року № 1041 «Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого та рідкого пічного побутового палива і скрапленого газу Пенсійним фондом України», починаючи з 1 грудня 2022 року призначення житлових субсидій та пільг здійснюється органами Пенсійного фонду України. Таким чином, позивач просить стягнути з відповідача суми надмірно виплачених бюджетних коштів на рахунок Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області.
Ч. 1 ст. 89 ЦПК України, передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідно до пункту 3 Положення про порядок призначення житлових субсидій (надалі - Положення), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.1995 р. № 848 житлова субсидія є безповоротною адресною державною соціальною допомогою вразливим споживачам житлово-комунальних послуг мешканцям домогосподарств, що проживають в житлових приміщеннях (будинках) і не можуть самотужки платити за житлово-комунальні послуги, оплачувати витрати на управління багатоквартирним будинком.
Крім того, відповідно до п. 14 Постанови КМУ від 04.06.2015 № 389 «Про затвердження Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї» (зі змінами), надання пільги припиняється у разі: якщо пільговиком приховано або навмисно подано малодостовірні дані про доходи будь-кого із членів сім`ї пільговика, що вплинуло на визначення права на пільги, з місяця, в якому виявлено порушення; за заявою пільговика з місяця, що настає за місяцем її подання, якщо інше не обумовлено заявою. Сума пільги, перерахованої (виплаченої) надміру внаслідок свідомого подання пільговиком документів з недостовірними відомостями, повертається ним на вимогу структурного підрозділу з питань соціального захисту населення. У разі коли пільговик добровільно не повернув надміру перераховану (виплачену) суму пільги, питання про її стягнення вирішується у судовому порядку.
Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Разом з тим у ст. 1215 ЦК України передбачено загальне правило, коли набуте особою без достатньої правової підстави майно за рахунок іншої особи не підлягає поверненню.
Згідно з ст. 1215 ЦК України встановлено, що не підлягає поверненню безпідставно набуті заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача.
Відповідач повідомлялась про необхідність повернення надміру виплачених коштів, однак не здійснила жодних дій на їх повернення. Доказів повернення визначеної суми суду не надано.
Таким чином на основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як на підставу заявлених вимог підтверджених доказами, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд доходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Отже, вимога позивача про стягнення з відповідача заподіяної шкоди у розмірі 10 188,36 грн., є законною, при цьому підтверджена належними та достатніми доказами, у зв`язку з чим пред`явлений позов підлягає задоволенню.
Згідно з ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи факт задоволення позовних вимог, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача понесені ним витрати на оплату судового збору в розмірі 3 328,00 грн..
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 1212, 1215 ЦК України, ст. ст. 4, 13, 81, 89, 141, 247, 259, 263-265, 268, 280, 352, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області до ОСОБА_1 , про стягнення заподіяної шкоди - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 на користь Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області ЄДРПОУ 22933548, місцезнаходження: Київська область, м. Фастів, вул. Саєнка Андрія, 10 – заподіяну шкоду у розмірі 10 188 (десять тисяч сто вісімдесят вісім) грн. 36 коп.. 
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 на користь Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області ЄДРПОУ 22933548, місцезнаходження: Київська область, м. Фастів, вул. Саєнка Андрія, 10 - витрати на оплату судового збору у розмірі 3328 (три тисячі триста двадцять вісім) 00 грн..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 

Суддя І.Г. Батовріна