Справа № 758/7377/26
3/758/2956/26
Категорія 208
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2026 року суддя Подільського районного суду міста Києва Лещенко О.В., розглянувши адміністративні матеріалами про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 ,    ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, який є директором ТОВ «КА.РЕ.ГО.-СЕРВІС», реєстрація місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 163-1 КУпАП,-
ВСТАНОВИВ:
27.04.2026 року ОСОБА_1 вчинив правопорушення щодо ведення податкового обліку з порушенням пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI, зі змінами та доповненнями, п.7 П(С)БО 16, п.1 ст.9 Закону №996-XIV, в результаті чого занижений податок на прибуток, п.п. 168.1.1 пп.168.1.2 та пп.168.1.5 п.168.1 ст.168 пп.168.4.4 п.168.4 ст.168 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI, зі змінами та доповненнями, щодо несвоєчасної сплати податку на доходи фізичних осіб до бюджету. 
До суду  ОСОБА_1 з`явився, про місце й час розгляду справа сповіщений належним чином. Подав заяву в якій зазначив, що з протоколом про адміністративне правопорушення згоден та вину визнає.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 убачаються ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до диспозиції ч.1 ст. 163-1 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини в сфері оподаткування.
Загальні положення щодо обліку платників податків встановлено главою 6 розділу 2 Податкового кодексу України.
Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого статтею 163-1 КУпАП, є:
а) відсутність податкового обліку;
б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Зокрема, правопорушення у вигляді відсутності податкового обліку вчиняється у формі бездіяльності і полягає у нездійсненні передбачених законодавством України заходів щодо ведення податкового обліку.
А правопорушення у вигляді порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України вчинюється у формі активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку або у формі бездіяльності шляхом неподання аудиторських висновків.
Суб`єкт адміністративного проступку - керівники та інші посадові особи підприємств, установ, організацій, зокрема, головні бухгалтери тощо.
Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.
Згідно ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до вимог ст.ст.251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, схемою місця і т.д.
Вина ОСОБА_1 , у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, підтверджується зібраними у справі доказами:
-протоколом про адміністративне правопорушення № 183 від 27.04.2026 року; 
-актом про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «КА.РЕ.ГО-СЕРВІС» від 27.04.2026 року №33195/Ж5/26-15-07-02-04-01/35780035, за результатами якої, встановлено порушення вимог Податкового Кодексу України, Закону України №996-XIV.
Вказані докази суддею приймаються до уваги, оскільки вони не викликають сумнівів чи протиріч, підтверджують обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи.
Згідно зі ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи. 
Суд зауважує, що протокол про адміністративне правопорушення, складений на підставі акту перевірки, при цьому матеріали справи не містять даних про оскарження дій та рішень посадових осіб Головного управління ДПС у м.Києві. 
Отже, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що з матеріалів справи слідує, що вони містять переконливі та беззаперечні докази, наявності складу також не заперечується останнім, як під час складання протоколу про адміністративне правопорушення так і в суді. 
Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно ст. 17 КУпАП, у справі не встановлено. Терміни накладення адміністративного стягнення не збігли.
Відповідно до положень ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Відповідно до ст. 33 КУпАП, враховуючи характер вчиненого порушення, особу правопорушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність судом не встановлені, суд дійшов висновку про застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу.
Судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню відповідно до положень ст. 40-1 КУпАП.
Керуючись ст.23, 33, 40-1,163-1 КУпАП,
ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 ,    ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, який є директором ТОВ «КА.РЕ.ГО.-СЕРВІС», визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.
Накласти на  ОСОБА_1 ,    ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, який є директором ТОВ «КА.РЕ.ГО.-СЕРВІС», адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що в грошовому еквіваленті становить 170 (сто сімдесят) гривень.
Стягнути з  ОСОБА_1 ,    ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, який є директором ТОВ «КА.РЕ.ГО.-СЕРВІС», в дохід держави, судовий збір в розмірі 665 (шістсот п`ять) грн. 60 (шістдесят) коп.
Згідно ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або без задоволення.
Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі не сплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби і у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу. витрати на облік зазначених правопорушень.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова суду, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.
Постанова може бути пред`явлена до виконання на протязі трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили.

Суддя:        О.В. Лещенко